## TEX Live 2013
Příručka TEX Live, CS verze 1.46

Karl Berry, editor
http://tug.org/texlive/
29. kv ětna 2013

Překlad 2004–2013 Ján Buša, 2001 Janka Chlebíková, 2003–2013 Petr Sojka a 2003 Petra Sojková je šířen pod GNU FDL licencí.

Permission is granted to copy, distribute and/or modify this document under the terms of the GNU Free Documentation License, Version 1.2 or any later version published by the Free Software Foundation; with no Invariant Sections, no Front-Cover Texts, and no Back-Cover Texts.

### Obsah

1 Úvodem
1.1 TEX Live a kolekce TEXu
1.2 Podpora operačních systémů
1.3 Základní instalace TEX Live
1.4 Úvahy o bezpečnosti
1.5 Nápověda
2 Přehled TEX Live
2.1 Kolekce TEXu: TEX Live, proTEXt, MacTEX
2.2 Popis kořenových adresářů TEX Live
2.3 Přehled předdefinovaných stromů texmf
2.4 Rozšíření TEXu
2.5 Další za zmínku stojící programy na TEX Live
3 Instalace
3.1 Spuštění instalačního programu
3.1.1 Unix
3.1.2 MacOSX
3.1.3 Windows
3.1.4 Cygwin
3.1.5 Textový instalační program
3.1.6 Grafický instalační program pro zkušené
3.1.7 Jednoduchý průvodce instalací
3.2 Spuštění instalačního programu
3.2.1 Nabídka binárních systémů (pouze Unix)
3.2.2 Volba obsahu instalace
3.2.3 Adresáře
3.2.4 Volby
3.3 Volby příkazového řádku pro install-tl
3.3.1 Volba -repository
3.4 Poinstalační činnosti
3.4.1 Proměnné prostředí pro Unix
3.4.2 Proměnné prostředí: globální konfigurace
3.4.3 Internetovské aktualizace po instalaci z DVD
3.4.4 Systémová konfigurace fontů pro XeTEX a LuaTEX
3.4.5 ConTEXt Mark IV
3.4.6 Začleňování lokálních a osobních maker
3.4.7 Začleňování fontů třetích stran
3.5 Testování instalace
3.6 Odkazy na doplňkový software s možností stažení z Internetu
4 Specializované instalace
4.1 Instalace sdílené uživateli (nebo cross-machine)
4.2 Mobilní USB instalace
4.3 ISO (nebo DVD) instalace
5 tlmgr: správa vaší instalace
5.1 GUI režim tlmgr
5.2 Vzorové realizace tlmgr z příkazového řádku
6 Poznámky o Windows
6.1 Vlastnosti typické pro Windows
6.2 Dodatečný obsažený software pod Windows
6.3 User Profile je Home
6.4 Registry Windows
6.5 Oprávnění Windows
6.6 Zvětšení maxima paměti pod Windows a Cygwin
7 Používateľská príručka ku systému Web2C
7.1 Vyhľadávanie ciest knižnicou Kpathsea
7.1.1 Zdroje cesty
7.1.2 Konfiguračné súbory
7.1.3 Expanzia cesty
7.1.4 Predvolená expanzia
7.1.5 Expanzia zátvoriek
7.1.6 Expanzia podadresárov
7.1.7 Typy špeciálnych znakov a ich význam: zhrnutie
7.2 Databázy názvov súborov
7.2.1 Súborová databáza
7.2.2 kpsewhich: samostatné prehľadávanie cesty
7.2.3 Príklady použitia
7.2.4 Ladiace činnosti
7.3 Možnosti nastavenia za behu programu
8 Poděkování
9 Historie vydání
9.1 Minulost
9.1.1 2003
9.1.2 2004
9.1.3 2005
9.1.4 2006–2007
9.1.5 2008
9.1.6 2009
9.1.7 2010
9.1.8 2011
9.1.9 2012
9.2 Současnost
9.3 Budoucnost

### 1 Úvodem

#### 1.1 TEX Live a kolekce TEXu

Tento dokument popisuje základní vlastnosti distribuce TEX Live 2013, což je instalace TEXu a příbuzných programů pro GNU/Linux a další unixové systémy, Mac OS X a (32bitové) systémy Windows.

TEX Live můžete získat stažením z internetu, nebo na T E X-kolekce DVD. Některé skupiny uživatelů TEXu distribuují DVD svým členům. Obsah DVD je stručně popsán v oddíle 2.1. TEX Live a T E X-kolekce spolu jsou výsledkem společného úsilí skupin uživatelů TEXu. Tento dokument popisuje převážně samotný TEX Live.

TEX Live obsahuje .exe soubory pro TEX, LaTeX2e, ConTEXt, Metafont, MetaPost, BibTeX a mnoho dalších programů včetně obsáhlého seznamu maker, fontů a dokumentace spolu s podporou sazby v mnoha různých světových jazycích.

Krátký seznam hlavních změn v této verzi TEX Live najdete na konci tohoto dokumentu, v oddílu 9 na straně 74.

#### 1.2 Podpora operačních systémů

TEX Live obsahuje binárky pro mnohé unixové platformy, včetně GNU/Linux, Mac OS X a Cygwin. Obsažené zdrojové texty mohou být zkompilovány pro platformy, pro které neposkytujeme binárky.

Co se týče Windows: podporovány jsou Windows XP a pozdější verze. Windows 2000 ještě bude pravděpodobně z největší části fungovat. Pro Windows nejsou k dispozici 64bitové .exe soubory, ale 32bitové binárky by měly běžet na 64bitových systémech.

Alternativní řešení pro Windows a Mac OS X najdete v oddíle 2.1.

#### 1.3 Základní instalace TEX Live

TEX Live můžete nainstalovat buď z DVD nebo z internetu (http://tug.org/texlive/acquire.html). Samotný síťový instalační program je malý a vše požadované stáhne z internetu.

Instalační program na DVD vám umožní instalaci na lokálním disku. TEX Live nemůžete spustit přímo z DVD (nebo z jeho .iso obrazu), avšak můžete připravit spustitelnou instalaci, například, na klíči USB (viz oddíl 4.2). Instalace je popsána v následujících sekcích (na stránce 12), zde jen souhrn:

- Instalační dávka se jmenuje install-tl . Může pracovat v „průvodcovském režimu“ po zadání volby -gui=wizard (předvolba pro Windows), v textovém režimu zadaném volbou -gui=text (předvoleném pro všechny ostatní systémy), nebo v GUI režimu pro pokročilé zadaném volbou -gui=perltk.
- Jednou součástí instalace je program ‘TEX Live Manager’, nazvaný tlmgr. Podobně jako instalační program může být použit v režimu GUI nebo v textovém režimu. Můžete ho použít k nainstalování nebo odinstalování balíků a na různé konfigurační činnosti.

#### 1.4 Úvahy o bezpečnosti

Podle našeho vědomí, hlavní programy TEXu samotné jsou (a vždycky byly) extrémně robustní. Nicméně, programy dodané v rámci TEX Live nemusí dosahovat stejnou úroveň, navzdory nejlepším úsilím všech. Jako vždy, při použití programů pro nedůvěryhodný vstup musíte být opatrný; pro maximální bezpečnost použijte nový podadresář.

Tato potřeba opatrnosti je zvláště naléhavá pro Windows, protože Windows obvykle najdou programy v aktuálním adresáři před jinými, bez ohledu na cestu vyhledávaní. To otevírá široké varianty možných útoků. Zavřeli jsme mnoho děr, ale nepochybně některé zůstaly, obzvláště pro programy pocházející odjinud. Proto doporučujeme zkontrolovat podezřelé programy v aktuálním adresáři, zvláště spustitelné (binárky nebo skripty). Běžně by neměly být přítomny a rozhodně nemůžou být normálně vytvořeny při zpracování dokumentů.

Nakonec, TEX (a jeho doprovodné programy) jsou schopny při běhu zapisovat do souborů. Tato schopnost může rovněž být zneužita mnohými způsoby. Znova, zpracování neznámých dokumentů v novém podadresáři je nejbezpečnější tip.

#### 1.5 Nápověda

TEXovská komunita je aktivní, vstřícná a většina seriózních otázek je obvykle zodpovězena. Podpora je neformální, je prováděna příležitostnými čtenáři a dobrovolníky, a proto je důležité, abyste odpověď na svůj dotaz hledali nejdříve sami, než ho vznesete na fóru. Pokud toužíte po garantované komerční podpoře, můžete na TEX Live zapomenout a zakoupit komerční distribuci; viz seznam prodejců na http://tug.org/interest.html#vendors.

Níže je uveden seznam informačních zdrojů, přibližně v pořadí, ve kterém ho doporučujeme k použití:

prvn í kroky
  Pokud jste TEXovský nováček, na stránce http://tug.org/begin.html najdete krátký úvod do systému.
T E X FAQ
  TEX FAQ je obrovská studnice znalostí obsahující všechny druhy otázek, od těch základních až po ty nejobskurnější. Dokument najdete na TEX Live v adresáři texmf-dist/doc/generic/FAQ-en/ nebo na internetu na http://www.tex.ac.uk/faq. Prosíme, začněte své hledání odpovědi zde.
T E X Catalogue
  Pokud hledáte konkrétní balík, font, program ap., TEX Catalogue je místo, kde začít. Je to obsáhlá sbírka TEXových položek. Viz http://ftp.cstug.cz/pub/CTAN/help/Catalogue/.
T E X ov é odkazy na Webu
  Na http://tug.org/interest.html najdete mnoho relevantních odkazů na různé příručky, knihy, manuály a články o všech aspektech systému TEX.
arch ívy diskusn ích skupin

  Základní fóra pro hledání řešení problémů jsou newsová skupina news:comp.text.tex, emailová diskusní skupina texhax@tug.org a http://tex.stackexchange.com, stránka kolektivně editovaných dotazů a odpovědí. V archívech těchto zdrojů najdete tisíce předchozích dotazů a odpovědí čekajících na vaše hledání. Nahlédněte na http://groups.google.com/groups?group=comp.text.tex, respektive na http://tug.org/mail-archives/texhax. Dotazem do obecného vyhledávacího stroje jako http://google.com/ také nic nepokazíte a pro specifika češtiny a slovenštiny najdete další zdroje odkazované na http://www.cstug.cz/.

kladen í dotazů
  Pokud nemůžete najít odpověď na svou otázku, můžete ji položit na news:comp.text.tex přes Google nebo newsového klienta nebo emailem na texhax@tug.org. Ale dříve, než tak učiníte, pros ím, přečtěte si toto doporučení, abyste maximalizovali vyhlídky na získání užitečné odpovědi: http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=askquestion. Za zmínku stojí také stránka LA TEXovské komunity na http://www.latex-community.org/ a její fórum http://www.latex-community.org/forum/ a TEX StackExchange na http://tex.stackexchange.com/.
podpora T E X Live
  Pokud chcete poslat chybové hlášení, připomínku nebo poznámku k distribuci TEX Live, její instalaci nebo dokumentaci, diskusní skupina k tomu určená je tex-live@tug.org. Pokud však je vaše otázka specifická pro program na TEX Live umístěný, napište prosím přímo autorovi nebo do diskusní skupiny určené pro tento program. Spuštění programu s volbou --help nezřídka poskytuje adresu pro chybové hlášení.

Druhou stranou mince je odpovídání na dotazy těch, kdo kladou otázky. news:comp.text.tex i list texhax jsou otevřeny pro kohokoliv. Přihlaste se, naslouchejte a začněte odpovídat tam, kde můžete.

### 2 Přehled TEX Live

Tento oddíl popisuje obsah TEX Live a T E X-kolekce, jejíž je částí.

#### 2.1 Kolekce TEXu: TEX Live, proTEXt, MacTEX

DVD T E X-kolekce zahrnuje následující:

T E X Live
  Úplný systém TEX, k nainstalování na disk. Domovská stránka: http://tug.org/texlive/.
Mac T E X
  pro Mac OS X, přidává nativní Mac OS X instalační program a jiné aplikace Mac k TEX Live. Domovská stránka: http://tug.org/mactex/.
pro T E X t
  Rozšíření systému MiKTEX pro Windows. proTEXt přidává k MiKTEXu nové doplňkové nástroje a zjednodušuje instalaci. Je plně nezávislý na TEX Live a má své vlastní příkazy. Domovská stránka: http://tug.org/protext/.
CTAN
  Výpis obrazovky archívu CTAN (http://www.ctan.org).

CTAN, protext a texmf-extra nemají stejné podmínky pro kopírování jako TEX Live, proto buďte pozorní při šíření nebo modifikaci.

#### 2.2 Popis kořenových adresářů TEX Live

Tady uvádíme stručný seznam a popis kořenových adresářů instalace TEX Live.

bin

  Binárky systému TEX, s podadresáři dle platforem.

readme-*.dir

  Stručný přehled a užitečné odkazy na TEX Live, v různých jazycích, ve formátu HTML a textovém.

source

  Zdrojové kódy všech programů, včetně základní distribuce TEXu založené na Web2C.

texmf-dist

  Hlavní strom, viz TEXMFDIST níže.

tlpkg

  Skripty, programy a údaje pro správu instalace a přídavnou podporu pro Windows.

V kořenovém adresáři distribuce jsou navíc instalační dávky a soubory README (v různých jazycích).

Co se týče dokumentace, užitečné mohou být obsáhlé odkazy v kořenovém souboru doc.html. Dokumentace programů (manuály, man-stránky, info-soubory) jsou v texmf-dist/doc. Dokumentace TEXových balíků a formátů je v texmf-dist/doc. K vyhledání veškeré dokumentace na libovolném místě můžete použít programy texdoc.

Samotná tato příručka TEX Live je k dispozici v několika jazycích v adresáři texmf-dist/doc/texlive:

- česko-slovenská: texmf-dist/doc/texlive/texlive-cz
- německá: texmf-dist/doc/texlive/texlive-de
- anglická: texmf-dist/doc/texlive/texlive-en
- francouzská: texmf-dist/doc/texlive/texlive-fr
- italská: texmf-dist/doc/texlive/texlive-it
- polská: texmf-dist/doc/texlive/texlive-pl
- ruská: texmf-dist/doc/texlive/texlive-ru
- srbská: texmf-dist/doc/texlive/texlive-sr
- zjednodušená čínština: texmf-dist/doc/texlive/texlive-zh-cn

#### 2.3 Přehled předdefinovaných stromů texmf

Tento oddíl uvádí seznam předdefinovaných proměnných určujících stromy texmf, používaných systémem, a jejich zamýšlený účel a standardní uspořádání systému TEX Live. Povel tlmgr conf ukáže hodnoty těchto proměnných, tedy můžete jednoduše zjistit, jak tyto odpovídají jednotlivým adresářům ve vaší instalaci.

Všechny stromy, včetně osobních, musí dodržovat strukturu adresářů TEX Directory Structure (TDS, http://tug.org/tds), s jejími nesčetnými podadresáři, jinak soubory nebudou k nalezení. Podrobněji je to popsané v oddíle 3.4.6 (na straně 40).

TEXMFDIST

  Strom obsahující téměř všechny soubory původní distribuce — konfigurační soubory, pomocné skripty, balíky maker, fonty, atd. (Hlavní výjimku tvoří binárky závislé na platformách, které jsou uloženy v sourozeneckém adresáři bin/.)

TEXMFLOCAL

  Strom, který mohou použít administrátoři na instalaci doplňkových nebo upravených maker, fontů, atd., pro celý systém.

TEXMFHOME

  Strom, který mohou použít uživatelé na svoje osobní doplňková nebo upravená makra, fonty, atd. Rozšíření této proměnné se dynamicky nastaví pro každého uživatele na jeho vlastní osobní adresář.

TEXMFCONFIG

  Strom (soukromý) používaný nástroji texconfig, updmap a fmtutil na uložení modifikovaných konfiguračních údajů.

TEXMFSYSCONFIG

  Strom (site-wide) používaný nástroji texconfig-sys, updmap-sys a fmtutil-sys na uložení modifikovaných konfiguračních údajů.

TEXMFVAR

  Strom (soukromý) používaný programy texconfig, updmap a fmtutil na (cache) uložení runtime údajů jako jsou soubory formátů a generované map-soubory.

TEXMFSYSVAR

  Strom (site-wide) používaný programy texconfig-sys, updmap-sys, fmtutil-sys a také tlmgr, na (cache) uložení runtime údajů jako jsou soubory formátů a generované map-soubory.

TEXMFCACHE

  Strom(y) používaný ConTEXtextem MkIV a LuaLA TEXem na uložení (cache) runtime údajů; implicitně do TEXMFSYSVAR, nebo (pokud tento neumožňuje zápis) TEXMFVAR.

Standardní struktura je:

system-wide root
  může obsáhnout vícenásobné vydání TEX Live:
  2012

    Předchozí vydání.

  2013

    Nynější vydání.

    bin

      i386-linux

        binárky systému GNU/Linux

      ...

      universal-darwin

        binárky systému Mac OS X

      win32

        binárky systému Windows

    texmf-dist

      TEXMFDIST a TEXMFMAIN

    texmf-var

      TEXMFSYSVAR, TEXMFCACHE

    texmf-config

      TEXMFSYSCONFIG

  texmf-local

    TEXMFLOCAL, zamýšlený být zachován od vydání k vydání.

domovsk ý adres á ř u živatele
  ($HOME nebo %USERPROFILE%)
  .texlive2012

    Soukromě generované a konfigurační údaje předchozího vydání.

  .texlive2013

    Soukromě generované a konfigurační údaje aktuálního vydání.

    texmf-var

      TEXMFVAR, TEXMFCACHE

    texmf-config

      TEXMFCONFIG

  texmf

    TEXMFHOME Osobní makra atd.

#### 2.4 Rozšíření TEXu

Samotný Knuthův původní TEX je zmrazený, kromě ojedinělých oprav chyb. Je v TEX Live přítomen jako program tex a tak to zůstane v dohledné budoucnosti. TEX Live obsahuje též několik rozšířených verzí TEXu (známé také jako TEXovské stroje):

e-T E X
  přidává množinu nových příkazů (nazývaných TEXové primitivy). Nové příkazy se například týkají makroexpanze, načítání znaků, tříd značek (marks), rozšířených ladicích možností a rozšíření TEX--XE T pro obousměrnou sazbu. Implicitně je e-TEX 100% kompatibilní se standardním TEXem. Viz texmf-dist/doc/etex/base/etex_man.pdf.
pdf T E X
  vybudován na rozšířeních e-TEXu přidává podporu zápisu ve formátu PDF stejně jako v DVI a četná rozšíření netýkající se výstupu. Toto je program používaný pro většinu formátů, například, etex, latex, pdflatex. Jeho stránka je http://www.pdftex.org/. Viz návod texmf-dist/doc/pdftex/manual/pdftex-a.pdf a texmf/doc/pdftex/manual/samplepdf/samplepdf.tex pro vzorové použití některých jeho vlastností.
Lua T E X
  je označován za nástupce pdfTEX/u, se kterým je z větší části (ale ne úplně) zpětně kompatibilní. Měl by se také stát funkční nadmnožinou systému Aleph, viz dále, ačkoli technická kompatibilita není zamýšlena. Zabudovaný interpret Lua (http://www.lua.org/) umožňuje elegantní řešení mnoha ožehavých TEXovských problémů. Volaný povelem texlua, funguje jako samostatný interpret Lua, a jako takový je již použit v rámci TEX Live. Jeho stránka je http://www.luatex.org/ a příručka je texmf-dist/doc/luatex/base/luatexref-t.pdf.
Xe T E X
  přidává podporu vstupního kódování Unicode a OpenType- a systémových fontů, implementovaných použitím zejména knihoven třetích stran. Viz http://tug.org/xetex.
Omega (Omega)
  je založena na Unicode. Umožňuje sázet v téměř všech světových jazycích zároveň. Dociluje toho tzv. překladovými procesy (Omega Translation Processes, OTP) pro realizaci složitých transformací na jakémkoliv vstupu. Omega už není součástí TEX Live jako samostatný program; poskytnutý je jenom Aleph:
Aleph
  kombinuje rozšíření Omega a e-TEX. Viz texmf-dist/doc/aleph/base.

#### 2.5 Další za zmínku stojící programy na TEX Live

Na TEX Live najdete několik často používaných programů:

bibtex, bibtex8

  podpora práce se seznamem literatury.

makeindex, xindy

  vytváření rejstříku. Pro češtinu a slovenštinu však potřebujete verzi programu s názvem csindex (není zatím součástí distribuce, je potřeba instalovat zvlášť).

dvips

  pro konverzi DVI do PostScript.

xdvi

  prohlížeč DVI pro systém X Window.

dvilj

  DVI ovladač tiskáren HP LaserJet.

dviconcat, dviselect

  pro kopii a vkládání stránek do/z DVI souborů.

dvipdfmx

  konvertor DVI do PDF, alternativní přístup vedle pdfTEXu zmíněného výše.

psselect, psnup, …

  programy pro práci s PostScriptem.

pdfjam, pdfjoin, …

  pomůcky pro PDF.

context, mtxrun

  ConTEXt a PDF procesor.

htlatex, …

  tex4ht: konvertor (LA )TEX do HTML (a XML a dalších formátů).

### 3 Instalace

#### 3.1 Spuštění instalačního programu

Pro začátek si obstarejte TEX Collection DVD nebo si stáhněte síťový instalační program TEX Live, a najděte instalační skript: install-tl pro Unix, install-tl.bat pro Windows. Viz http://tug.org/texlive/acquire.html pro více informací a jiné způsoby získání software.

S í ťov ý instal átor:
  stáhněte z CTANu, z adresáře systems/texlive/tlnet; url http://mirror.ctan.org/systems/texlive/tlnet vás automaticky přesměruje na blízký, aktuální mirror. Můžete získat install-tl.zip, který může být použit pod Unixem a Windows nebo jenom pro Unix podstatně menší install-unx.tar.gz. Po rozbalení se install-tl a install-tl.bat objeví v podadresáři install-tl.
DVD T E X kolekce:
  vejděte do podadresáře DVD texlive. Pod Windows se instalátor normálně spustí automaticky po vložení DVD. DVD můžete získat, když se stanete členem skupiny uživatelů TEXu (vřele doporučujemei C S TUG, http://tug.org/usergroups.html), nebo si ho zvlášť zakoupíte (http://tug.org/store), anebo si vypálíte svoje vlastní z ISO obrazu. Ve většině systémů můžete ISO namontovat přímo. Jestliže máte po instalaci z DVD nebo ISO zájem o pokračující aktualizace z Internetu, nahlédněte, prosím, do oddílu 3.4.3.

Nezávisle na zdroji se spouští tentýž instalátor. Nejvíce viditelný rozdíl mezi dvěma možnostmi je ten, že po skončení instalace z Internetu získáte balíky, které jsou v současné době k dispozici. To je v protikladu k DVD a ISO obrazům, které se mezi významnějšími vydáními neaktualizují.

Následující oddíly vysvětlují spuštění instalátoru podrobněji.

##### 3.1.1 Unix

Dále > označuje výzvu (prompt shellu); vstup uživatele je zv ýrazn ěn. Skript install-tl je Perlovský skript. Nejjednodušší způsob jeho spuštění v unixovém systému je následující:

> cd /path/to/installer
> perl install-tl
(Nebo můžete vyvolat perl /path/to/installer/install-tl, nebo ./install-tl když je spustitelný, atd.; nechceme opakovat všechny tyto variace.) Možná zvětšíte okno terminálu tak, aby ukazovalo celou obrazovku textového instalátora (obr. 1).

K instalaci v pokročilém režimu GUI (obr. 2); budete potřebovat modul Perl::TK zkompilovaný s podporou XFT, která je obvyklá v případě systému GNU/Linux, ale často není v jiných systémech. Pak můžete spustit:

> perl install-tl -gui

Úplný seznam různých voleb získáte povelem:

> perl install-tl -help

Varov án í o opr ávn ěn ích Unixu: Vaše nastavení umask v čase instalace bude respektováno instalačním programem TEX Live. Proto, když chcete, aby byla vaše instalace použitelná i jinými uživateli než vámi, ujistěte se, že jsou vaše nastavení dostatečně tolerantní, například, umask 002. Další informace o nastavení umask, hledejte v dokumentaci k vašemu systému.

Zvl á štn í vysv ětlivky pro Cygwin: Na rozdíl od jiných unixových systémů, Cygwin implicitně neobsahuje všechny nezbytné programy, které instalátor TEX Live potřebuje. Viz sekci 3.1.4.

##### 3.1.2 MacOSX

Jak již bylo zmíněno v sekci 2.1, pro Mac OS X je připravena samostatná distribuce, nazvaná MacTEX (http://tug.org/mactex). Doporučujeme použít původní instalační program MacTEX u namísto instalátoru TEX Live pod Mac OS X, protože původní (nativní) instalátor provede několik nastavení specifických pro Mac, zejména umožňuje snadné přepínání mezi různými distribucemi TEXu pro Mac OS X (MacTEX, Fink, MacPorts, …) používající takzvanou datovou strukturu TEXDist.

MacTEX je silně založen na TEX Live, a hlavní TEXovská stromová struktura a binárky jsou přesně stejné. Přidává několik dalších adresářů s dokumentací a aplikacemi specifickými pro Mac.

##### 3.1.3 Windows

Jestliže používáte síťový instalátor, nebo instalační program DVD se nespustí automaticky, klikněte dvakrát na soubor install-tl.bat. Pro více voleb pro úpravy, např. výběr určité kolekce balíků, spusťte namísto něho install-tl-advanced.bat.

Můžete také spustit instalační program z příkazového řádku. Dále > označuje prompt shellu; vstup uživatele je polotu čn ý. Pokud jste v adresáři instalačního programu, jenom spusťte:

> install-tl

Můžete to také vyvolat zadáním absolutní cesty, jako například:

> D:\texlive\install-tl
pro T E X-kolekce DVD, za předpokladu, že D: je optický disk. Obr. 3 zobrazuje průvodcovský instalátor, který je pro Windows implicitní.

Pro instalaci v textovém režimu použijte:

> install-tl -no-gui

Pro úplný seznam různých voleb zadejte:

> install-tl -help

Installing TeX Live 2013 from: ...
Platform: i386-linux => ’Intel x86 with GNU/Linux’
Distribution: inst (compressed)
...
Detected platform: Intel x86 with GNU/Linux
<B> binary platforms: 1 out of 21
<S> set installation scheme (scheme-full)
<C> customizing installation collections
43 collections out of 45, disk space required: 3909 MB
<D> directories:
TEXDIR (the main TeX directory):
/usr/local/texlive/2013
...
<O> options:
[ ] use letter size instead of A4 by default
...
<V> set up for portable installation
Actions:
<I> start installation to hard disk
<H> help
<Q> quit
Obrázek 1: Hlavní obrazovka textového instalačního programu (GNU/Linux)

Obrázek 2: Obrazovka pokročilého GUI instalátora (GNU/Linux)

Obrázek 3: Průvodcovská obrazovka instalátora (Windows)

##### 3.1.4 Cygwin

Před začátkem instalace použijte program Cygwinu setup.exe k instalaci programů perl a wget pokud jste tak ještě neudělali. Doporučené jsou následující doplňkové balíky:

- fontconfig [potřebný pro XeTEXa LuaTEX]
- ghostscript [potřebný pro různé pomůcky]
- libXaw7 [potřebný pro xdvi]
- ncurses [umožní příkaz clear používaný instalátorem]

##### 3.1.5 Textový instalační program

Obrázek 1 ukazuje základní obrazovku textového režimu pod Unixem. Pro Unix je textový instalační program nastaven implicitně.

Je to instalátor jenom s příkazovým řádkem; vůbec nemá kurzorovou podporu. Například, nemůžete se pohybovat v zatrhávacích rámečcích nebo vstupních polích. Jenom napíšete něco (s rozlišováním velikosti písma) na příkazovém řádku a stlačíte klávesu Enter, poté se celá obrazovka přepíše s přizpůsobeným obsahem.

Rozhraní textového instalátoru je tak primitivní z prostého důvodu: je navržené tak, aby se dalo spustit na tolika platformách jak je to jen možné, dokonce i v Perlu.

##### 3.1.6 Grafický instalační program pro zkušené

Obrázek 2 ukazuje grafický instalátor pro znalce pod GNU/Linux. Kromě toho, že využívá tlačítka a nabídky, se tento instalátor velmi neliší od textového.

Tento režim může být vyvolán explicitně pomocí

> install-tl -gui=perltk

##### 3.1.7 Jednoduchý průvodce instalací

Pod Windows je implicitně nastaveno spuštění nejjednoduššího instalačního způsobu, který můžeme doporučit, nazvaného „průvodce“ instalací (obr. 3). Nainstaluje všechno a nezadává skoro žádné otázky. Pokud si chcete vše nastavení upravit, musíte spustit některý z dalších instalátorů.

Tento režim může být vyvolán explicitně povelem

> install-tl -gui=wizard

#### 3.2 Spuštění instalačního programu

Instalátor je zamýšlený jako co nejvíce samovysvětlující. Nicméně následuje několik poznámek o jednotlivých volbách a dílčích nabídkách:

##### 3.2.1 Nabídka binárních systémů (pouze Unix)

Available platforms:
===============================================================================
a [ ] alpha-linux DEC Alpha with GNU/Linux
b [ ] amd64-freebsd x86_64 with FreeBSD
c [ ] amd64-kfreebsd x86_64 with GNU/kFreeBSD
d [ ] amd64-netbsd x86_64 with NetBSD
e [ ] armel-linux ARM with GNU/Linux
f [ ] armhf-linux ARMhf with GNU/Linux
g [ ] i386-cygwin Intel x86 with Cygwin
h [ ] i386-freebsd Intel x86 with FreeBSD
i [ ] i386-kfreebsd Intel x86 with GNU/kFreeBSD
j [ ] i386-linux Intel x86 with GNU/Linux
k [ ] i386-netbsd Intel x86 with NetBSD
l [ ] i386-solaris Intel x86 with Solaris
m [ ] mips-irix SGI IRIX
o [ ] mipsel-linux mipsel with Linux
p [ ] powerpc-linux PowerPC with GNU/Linux
s [ ] sparc-solaris Sparc with Solaris
t [ ] universal-darwin universal binaries for MacOSX/Darwin
u [ ] win32 Windows
v [ ] x86_64-darwin x86_64 with MacOSX/Darwin
w [ ] x86_64-linux x86_64 with GNU/Linux
x [ ] x86_64-solaris x86_64 with Solaris
Obrázek 4: Nabídka binárek

Obrázek 4 ukazuje nabídku binárek textového režimu. Standardně budou nainstalovány jenom binárky vaší aktuální platformy. Z této nabídky si rovněž můžete vybrat instalaci binárek pro jiné platformy. Toto může být užitečné, pokud sdílíte TEXovský strom v síti heterogenních strojů, nebo na systému s dvojitým zaváděcím procesem.

##### 3.2.2 Volba obsahu instalace

Select a scheme:
====================================================================
a [X] full scheme (everything)
b [ ] medium scheme (small + more packages and languages)
c [ ] small scheme (basic + xetex, metapost, a few languages)
d [ ] basic scheme (plain and latex)
e [ ] minimal scheme (plain only)
f [ ] ConTeXt scheme
g [ ] GUST TeX Live scheme
h [ ] teTeX scheme (more than medium, but nowhere near full)
i [ ] XML scheme
j [ ] custom selection of collections
Obrázek 5: Nabídka schémat

Obrázek 5 ukazuje nabídku schémat TEX Live; tady vybíráte „schéma“, což je souhrn kolekcí balíků. Předvolené schéma full nainstaluje vše, co je k dispozici. To doporučujeme, avšak můžete také zvolit schéma basic pro malý systém, minimal pro účely testování, a schéma medium nebo teTeX pro získání něčeho mezi tím. K dispozici jsou také různá specializovaná schémata a schémata specifická pro některé země.

Obrázek 6: Nabídka kolekcí

Svůj výběr schématu můžete upřesnit pomocí nabídky ‘collections’(obrázek 6, ukázané pro změnu v režimu GUI).

Kolekce jsou o jednu úroveň podrobnější než schémata — v podstatě, schéma je tvořeno několika kolekcemi, kolekci tvoří jeden nebo více balíků, a balík (nejnižší úroveň seskupování v TEX Live) obsahuje vlastní soubory TEXovských maker, soubory fontů, atd.

Pokud chcete získat větší kontrolu než jakou poskytuje nabídka kolekcí, po instalaci můžete použít program TEX Live Manager (tlmgr) (viz sekci 5); jeho použitím můžete řídit instalaci na úrovni balíků.

##### 3.2.3 Adresáře

Standardní uspořádání je popsáno v sekci 2.3, na straně 8.

Standardní umístění adresáře TEXDIR je /usr/local/texlive/2013 pro Unix a %SystemDrive%\texlive\2013 pod Windows.

Hlavní důvod pro změnu této předvolby je nedostatek práv na zápis pro standardní umístění. Nemusíte být zrovna rootem nebo administrátorem, když instalujete TEX Live, ale potřebujete oprávnění na zápis do cílového adresáře.

Rozumnou alternativou je adresář uvnitř vašeho domovského adresáře, zvlášť když chcete být výhradním uživatelem. Na naznačení tohoto použijte ‘~’, jako například ‘~/texlive/2013’.

Doporučujeme do názvu začlenit rok, co umožní zachování různých vydání TEX Live vedle sebe. (Můžete chtít vytvořit název nezávislý na verzi, například /usr/local/texlive-cur pomocí symbolického odkazu, který může být později přepsán po přezkoušení nového vydání.)

Změna TEXDIR v instalačním programu vyvolá také změny TEXMFLOCAL, TEXMFSYSVAR a TEXMFSYSCONFIG.

TEXMFHOME je doporučené umístění osobních souborů maker nebo balíků. Předvolená hodnota je ~/texmf. Na rozdíl od TEXDIR, je nyní ~ uchována v nově vytvořených konfiguračních souborech, protože to užitečně odkazuje na domovský adresář kteréhokoliv použivatele TEXu. Expanduje se na $HOME pod Unixem a %USERPROFILE% pod Windows. Zvláštní přebytečná poznámka: TEXMFHOME, jako všechny stromy, musí být uspořádaný v souladu s TDS, jinak nemusí být soubory k nalezení.

TEXMFVAR je umístění pro uložení většiny generovaných dočasných dat specifických pro každého uživatele. TEXMFCACHE je název proměnné, která se používá na tento účel LuaLA TEXem a ConTEXtem MkIV (viz oddíl 3.4.5, na straně 39); její implicitní hodnota je TEXMFSYSVAR, nebo (pokud tato neumožňuje zápis) TEXMFVAR.

##### 3.2.4 Volby

Options setup:
===============================================================================
<P> use letter size instead of A4 by default: [ ]
<E> execution of restricted list of programs: [X]
<F> create format files: [X]
<D> install font/macro doc tree: [X]
<S> install font/macro source tree: [X]
<L> create symlinks in standard directories: [ ]
binaries to:
manpages to:
info to:
<Y> after installation, get package updates from CTAN: [X]
Obrázek 7: Nabídka voleb (Unix)

Obrázek 7 ukazuje nabídku voleb textového režimu. Další informace o každé volbě:

use letter size instead of A4 by default:
  Výběr standardní velikosti papíru. Jednotlivé dokumenty mohou a měly by deklarovat zvláštní rozměr papíru, pokud je to žádoucí.
execution of restricted list of programs:
  Od TEX Live 2010 je implicitně povoleno vykonávání několika externích programů. Velmi neúplný seznam povolených programů je uveden v souboru texmf.cnf. Pro další podrobnosti viz novinky 2010 (oddíl 9.1.7).
create format files:
  Přestože si vytvoření nepotřebných formátů vyžaduje čas a diskový prostor pro uložení, nicméně doporučujeme nechat tuto volbu vyznačenou: když ji nevyznačíte, budou formátové soubory vytvořené v osobních stromech TEXMFVAR uživatelů, když budou zapotřebí. Na tomto místě nebudou automaticky aktualizované, když se budou například obnovovat binárky nebo vzory dělení v instalaci a tudíž můžete skončit s nekompatibilními soubory formátů.
install font/macro … tree:
  Tyto volby vám umožní přeskočit stahování/instalci dokumentace a zdrojových souborů ve většine balíků. Nedoporučuje se.
create symlinks in standard directories
  : Tato volba (pouze Unix) obchází potřebu změny proměnných prostředí. Bez této volby je obvykle potřebné přidat adresáře TEX Live do proměnných PATH, MANPATH a INFOPATH. Budete muset přidělit práva na zápis cílovým adresářům. Důrazně doporučujeme nepřepsat TEXovský systém, který přišel s vaším systémem s touto volbou. Toto je v první řadě určeno pro zpřístupnění systému TEX pomocí adresářů, které již uživatelé znají, jako například /usr/local/bin, které neobsahují žádné TEXovské soubory.
after installation … CTAN:
  Pro instalaci z DVD je tato volba implicitně umožněna, protože použivatel obvykle chce uskutečnit následné aktualizace balíků z prostoru CTANu, který je průběžně aktualizován po celý rok. Jedniný důvod pro její potlačení přicházející v úvahu je pokud instalujete jenom část z DVD a plánujete rozšírit instalaci později. V každém případě, úložiště balíka pro instalátor a pro poinstalační aktualizace můžou být nastaveny nezávisle podle potřeby; viz oddíl 3.3.1 a oddíl 3.4.3.

Když jsou všechna nastavení podle vašeho vkusu, můžete napsat ‘I’a spustit instalační proces. Po dokončení přeskočte na sekci 3.4, kde se dozvíte, co se případně má udělat závěrem.

#### 3.3 Volby příkazového řádku pro install-tl

K zobrazení voleb příkazového řádku napište

> install-tl -help
K uvedení názvu volby mohou být použity - nebo také --. Následují nejběžnější volby:

-gui

  Podle možností použijte GUI instalátor. Toto si vyžaduje modul Perl/Tk (http://tug.org/texlive/distro.html#perltk); skompilovaný s podporou XFT; pokud Perl/Tk není k dispozici, pokračuje instalace v textovém režimu.

-no-gui

  Vynutí si použití instalátoru v textovém režimu, dokonce i pod Windows.

-lang LL

  Specify the installer interface language as a standard (usually two-letter) code. The installer tries to automatically determine the right language but if it fails, or if the right language is not available, then it uses English as a fallback. Run install-tl --help to get the list of available languages.

-lang LL

  Specifikuje jazyk instalačního rozhraní jako jeho standardní (obvykle dvoupísmenový) kód. Instalátor se pokusí automaticky určit správný jazyk, ale když zlyhá, nebo správný jazyk není k dispozici, použije angličtinu jako nouzové řešení. Pro získání seznamu všech podporovaných jazyků spusťte install-tl --help.

-portable

  Instalace pro přenosné použití, například na klíč USB. Dá se zvolit rovněž v textovém instalátoru pomocí příkazu V a z instalátoru GUI. Viz oddíl 4.2.

-profile soubor

  Načtěte instalační profilový soubor a proveďte instalaci bez interakce s uživatelem. Instalační program vždycky uloží soubor texlive.profile do podadresáře tlpkg vaší instalace. Tento soubor může být zadán jako argument například pro znovuvytvoření identické instalace na jiném systému. Nebo můžete použít uživatelský profil, který nejjednodušeji vytvoříte změnou hodnot vygenerovaného souboru, nebo odstartováním s prázdným souborem, který převezme všechny předvolby.

-repository soubor-nebo-adres á ř

  Určuje repositář balíků, z kterého se má instalovat; viz následující oddíl.

-in-place

  (Dokumentováno pouze pro úplnost: nepoužívejte jí, pokud si nejste jisti, co déláte.) Pokud již máte rsync, svn, nebo jinou kopii TEX Live (viz http://tug.org/texlive/acquire-mirror.html) tehdy tato volba použije to, co jste dostali tak, jako to je a vykoná pouze nevyhnutnou post-instalaci. Upozorňujeme, že soubor tlpkg/texlive.tlpdb může být přepsán; jeho uložení ostává na vaší odpovědnosti. Také odstranění balíku se musí vykonat ručně. Tato volba nemůže být zapnuta pomocou rozhraní instalátoru.

##### 3.3.1 Volba -repository

Implicitní síťový repositář balíků je zrcadlo CTAN zvolené automaticky použitím http://mirror.ctan.org.

Pokud to chcete přepsat, může být hodnotou umístění adresa url s ftp:, http: nebo file:/ na začátku, nebo jednoduchá cesta k adresáři. (Při zadání umístění http: nebo ftp: jsou koncové znaky ‘/’a/nebo koncová složka ‘/tlpkg’ignorovány.)

Ku příkladu můžete zvolit určité zrcadlo CTAN něčím jako: http://ctan.example.org/tex-archive/systems/texlive/tlnet/, s nahrazením ctan.example.org/tex-archive skutečným hostitelským jménem (hostname) a jeho konkrétní kořenovou cestou k CTAN (jako třeba ftp.cstug.cz/pub/CTAN). Seznam zrcadel CTAN je udržován na http://ctan.org/mirrors.

Pokud je zadaný argument lokální (buď cesta nebo file:/ url), jsou použity komprimované soubory v podadresáři archive cesty repositáře (i kdyby byly rovněž k dispozici nekomprimované soubory).

#### 3.4 Poinstalační činnosti

Po instalaci se mohou hodit některé další úpravy.

##### 3.4.1 Proměnné prostředí pro Unix

Pokud se rozhodnete vytvořit symbolické odkazy v standardních adresářích (popsaných v oddíle 3.2.4), pak není nutná editace proměnných prostředí. Jinak v systémech Unix musí být adresář binárek pro vaší platformu přidán k prohledávaným cestám. (Ve Windows se o to postará instalátor.)

Každá podporovaná platforma má svůj vlastní podadresář pod TEXDIR/bin. Seznam podadresářů a odpovídajících platforem je na obrázku 4.

Nepovinně můžete rovněž přidat dokumentační manuálové stránky (man pages) a adresáře Info k jejich příslušejícím vyhledávacím cestám, když chcete, aby je našly systémové nástroje. Dokumentační stránky můžou být automaticky nalezeny po přidání do proměnné PATH.

Například pro Bourne-kompatibilní shell, jako je bash a používaný Intel x86 GNU/Linux se standardním nastavením adresářů, může být vhodné editovat soubor $HOME/.profile.

PATH=/usr/local/texlive/2013/bin/i386-linux:$PATH; export PATH
MANPATH=/usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/man:$MANPATH; export MANPATH
INFOPATH=/usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/info:$INFOPATH; export INFOPATH

Pro csh nebo tcsh je editovaný soubor typicky $HOME/.cshrc a řádky k přidání můžou vypadat jako:

setenv PATH /usr/local/texlive/2013/bin/i386-linux:$PATH
setenv MANPATH /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/man:$MANPATH
setenv INFOPATH /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/info:$INFOPATH

Pokud již máte nastavení někde ve vašich „dot“ souborech, adresáře TEX Live by měli, přirozeně, jednoduše přiměřeně s nimi splynout.

##### 3.4.2 Proměnné prostředí: globální konfigurace

Volba, zda učinit tyto změny globálně, anebo pro uživatele právě přidaného do systému, je na vás; existuje příliš mnoho variací mezi systémy, kde a jak se tato nastavení provádějí. Naše dvě rady jsou: 1) můžete chtít vyhledat soubor /etc/manpath.config a pokud existuje, přidejte řádky jako

MANPATH_MAP /usr/local/texlive/2013/bin/i386-linux \
/usr/local/texlive/2013/texmf-dist/doc/man

A za 2) vyhledejte soubor /etc/environment, který může definovat vyhledávací cestu a další standardní proměnné prostředí.

V každém (Unixovém) adresáři binárek vytváříme také symbolický odkaz na adresář texmf-dist/doc/man s názvem man. Některé programy man, jako například standardní Mac OS X man, ho automaticky najdou, co odstraňuje potřebu jakéhokoliv nastavování dokumentačních stránek.

##### 3.4.3 Internetovské aktualizace po instalaci z DVD

Pokud jste instalovali TEX Live z DVD a později si přejete získat aktualizace z Internetu, budete potřebovat spuštění tohoto povelu—pot é co jste aktualizovali vaši vyhledávací cestu (jako to bylo popsané v předcházejícím oddíle):

> tlmgr option repository http://mirror.ctan.org/systems/texlive/tlnet

Toto řekne programu tlmgr aby pro následující aktualizace použil nejbližší zrcadlo CTANu. To je implicitně uděláno při instalaci z DVD pomocí volby popsané v sekci 3.2.4.

Pokud se vyskytnou problémy s automatickým výběrem zrcadla, můžete deklarovat konkrétní zrcadlo CTANu ze seznamu na stránce http://ctan.org/mirrors. Použijte přesnou cestu k podadresáři tlnet tohoto zrcadla, jak jsme uvedli výše.

##### 3.4.4 Systémová konfigurace fontů pro XeTEX a LuaTEX

XeTEX a LuaTEX mohou používat jakýkoli font instalován v systému, nejenom ty, které se nachází v TEXovských stromech. Provádí to prostřednictvím podobných, ale ne identických metod.

Pod Windows jsou fonty dodané s TEX Live automaticky dostupné pro XeTEX. Pokud máte na unixovém systému nainstalován balík xetex, potřebujete dokonfigurovat váš systém chcete-li, aby byl XeTEX schopen najít fonty dodané s TEX Live prostřednictvím vyhledávání systémových jmen a nejen souborů.

Pro usnadnění, když se instaluje balík xetex (buď ve výchozí instalaci nebo později), se vytváří potřebný konfigurační soubor TEXMFSYSVAR/fonts/conf/texlive-fontconfig.conf.

Pro nastavení fontů TEX Live pro použití v rámci celého systému (za předpokladu, že máte odpovídající oprávnění), postupujte následovně:

1. Zkopírujte soubor texlive-fontconfig.conf do adresáře /etc/fonts/conf.d/ 09-texlive.conf.
2. Spusťte fc-cache -fsv.

Pokud nemáte postačující práva k provedení výše popsaných kroků, neboli jednoduše chcete učinit fonty TEX Live dosažitelnými pro vás jako samostatného uživatele, můžete učinit následující:

1. Zkopírujte soubor texlive-fontconfig.conf do ~/.fonts.conf, kde ~ označuje váš domovský adresář.
2. Spusťte fc-cache -fv.

Pokud chcete uvidět jména všech systémových fontů, můžete spustit příkaz fc-list. Zaklínadlo fc-list : family style file spacing (všechny argumenty jsou písmenkové řetězce) ukáže obecně zajímavou informaci.

##### 3.4.5 ConTEXt Mark IV

‘Starý’ConTEXt (Mark II) a ‘nový’ConTEXt (Mark IV) by měly po instalaci TEX Live fungovat bez dalších zásahů a neměly by vyžadovat zvláštní pozornost, pokud budete k aktualizacím používat tlmgr.

Nicméně, protože ConTEXt MkIV nepoužívá knihovnu kpathsea, nějaké nastavení bude požadováno vždycky, když budete instalovat nové soubory ručně (bez použití tlmgr). Po ukončení takové instalace musí každý uživatel MkIV spustit:

context --generate

pro obnovení diskových cache údajů ConTEXtu. Výslední soubory jsou uloženy do TEXMFCACHE, kterého přednastavená hodnota v TEX Live je TEXMSYSVAR;TEXMFVAR.

ConTEXt MkIV bude číst ze všech cest uvedených v TEXMFCACHE a zapisovat do první zapisovatelné cesty. Při čtení v případě duplicitních údajů v paměti cache získá přednost poslední nalezený prvek.

Pro další informace viz http://wiki.contextgarden.net/Running_Mark_IV.

##### 3.4.6 Začleňování lokálních a osobních maker

Toto je již implicitně zmíněno v sekci 2.3: adresář TEXMFLOCAL (standardně /usr/local/texlive/texmf-local nebo %SystemDrive%\texlive\texmf-local pod Windows) je určen pro rozsáhlé systémové lokální fonty a makra; a adresář TEXMFHOME (standardně $HOME/texmf nebo %USERPROFILE%\texmf), je pro osobní fonty a makra. Pro oba stromy musí být soubory umístěné v patřičných podadresářích TDS (TEX Directory Structure); viz http://tug.org/tds nebo nahlédni do souboru texmf-dist/web2c/texmf.cnf. Například, LA TEXovský styl, třída nebo makrobalík by měl být umístěn v TEXMFLOCAL/tex/latex nebo TEXMFHOME/tex/latex, nebo v jejich podadresářích.

TEXMFLOCAL vyžaduje aktuální databázi jmen souborů, jinak nebudou soubory nalezeny. Můžete ji obnovit povelem mktexlsr nebo použít tlačítko ‘Reinit file database’na konfigurační záložce programu TEX Live Manager v režimu GUI.

Standardně je každá z těchto proměnných definována jako samostatný adresář, jak je ukázáno. To však není nezbytně nutné. Pokud potřebujete přepínat mezi dvěma verzemi velkých balíků, například můžete udržovat více stromů pro vaše vlastní potřeby. Toho se dosáhne nastavením TEXMFHOME na seznam adresářů uvnitř složených závorek oddělených čárkami:

TEXMFHOME = {/my/dir1,/mydir2,/a/third/dir}

Další popis expanze závorek je v oddíle 7.1.5.

##### 3.4.7 Začleňování fontů třetích stran

Toto je naneštěstí nepříjemné téma. Zapomeňte na něj pokud se nechcete probírat v mnoha podrobnostech instalace TEXu. Mnohé fonty již jsou v TEX Live, proto se nejdříve podívejte, jestli si nejste jisti že to, co chcete, tam není.

Možnou alternativou je použití XeTEXu nebo LuaTEXu (viz sekci 2.4), které vám umožní používat fonty operačního systému bez jakékoliv instalace v TEXu.

Pokud to potřebujete udělat, vyvinuli jsme maximální úsilí k popsání postupu, viz http://tug.org/fonts/fontinstall.html. Pokud pečlivě udržujete mapy svých lokálních fontů, tlmgr generate updmap mů že být užitečné, například při přechodu od vydání k vydání; viz dokumentaci tlmgr.

#### 3.5 Testování instalace

Po nainstalování TEX Live přirozeně chcete systém otestovat a začít vytvářet nádherné dokumenty nebo fonty.

Tento oddíl popisuje základní postupy testování funkčnosti nového systému pod Unixem. Pod Mac OS X a Windows budete patrně spouštět testy přes uživatelské grafické rozhraní (GUI), ale principy jsou stejné.

1. Nejprve ověřte, zda se spustí program tex:

   > tex --version
   TeX 3.1415926 (TeX Live ...)
   kpathsea version 6.0.1
   Copyright ... D.E. Knuth.
   ...
   Pokud obdržíte hlášku s ‘command not found’místo výše uvedeného, nebo se starší verzí, patrně nemáte nastavený správný podadresář bin v proměnné prostředí PATH. Vraťte se k informacím o jejich nastavování na straně 38.
2. Přeložte ukázkový soubor LA TEXu:

   > latex sample2e.tex
   pdfTeX 3.1415926-... (TeX Live ...)
   ...
   Output written on sample2e.dvi (3 pages, 7484 bytes).
   Transcript written on sample2e.log.
   Pokud selže nalezení souboru sample2e.tex nebo jiných souborů, nejspíše máte aktivní stará nastavení proměnných prostředí nebo konfiguračních souborů; pro začátek doporučujeme zrušit nastavení všech proměnných prostředí souvisejících s TEXem. Pro hlubší analýzu a dohledání problému můžete kdykoliv požádat TEX o detaily toho, co a kde hledá: viz „Ladicí činnosti“ na straně 66.
3. Prohlédněte si výsledek na obrazovce:

   > xdvi sample2e.dvi # Unix
   > dviout sample2e.dvi # Windows
   Mělo by se otevřít nové okno s pěkným dokumentem popisujícím základy LA TEXu. (Mimochodem, stojí za přečtení, pokud začínáte s TEXem.) Musíte mít spuštěny X Window, aby xdvi pracovalo. Pokud tomu tak není nebo máte špatně nastavenou proměnnou prostředí DISPLAY, dostanete chybovou hlášku ‘Can’t open display’.
4. Vytvořte PostScriptový soubor pro tisk nebo prohlížení:

   > dvips sample2e.dvi -o sample2e.ps
5. Vytvořte PDF soubor místo DVI; tento příkaz ze souboru .tex vytvoří PDF přímo:

   > pdflatex sample2e.tex
6. Prohlédněte si PDF soubor:

   > gv sample2e.pdf
   nebo:
   > xpdf sample2e.pdf
   Ani gv ani xpdf nejsou zařazeny na TEX Live a musíte je instalovat separátně. Viz http://www.gnu.org/software/gv resp. http://www.foolabs.com/xpdf. Existuje také velké množství jiných prohlížečů PDF. Pro Windows doporučujeme vyzkoušet Sumatra PDF (http://blog.kowalczyk.info/software/sumatrapdf).
7. Standardní testovací soubory, které mohou být užitečné kromě sample2e.tex:

   small2e.tex

     Ukázkový dokument, ještě kratší než sample2e.

   testpage.tex

     Test, jestli vaše tiskárna neposunuje tiskové zrcadlo.

   nfssfont.tex

     Pro tisk tabulek fontů a testů fontů.

   testfont.tex

     Pro totéž, ale pro plain TEX.

   story.tex

     Základní (plain) TEXový testovací soubor. Musíte napsat ‘\bye’ na výzvu * po ‘tex story.tex’.

8. Pokud máte nainstalovaný balík xetex package, můžete prověřit jeho přístup k systémovým fontům následovně:

   > xetex opentype-info.tex
   This is XeTeX, Version 3.1415926…
   ...
   Output written on opentype-info.pdf (1 page).
   Transcript written on opentype-info.log.

   Jestliže obdržíte chybové hlášení „Invalid fontname ‘Latin Modern Roman/ICU’…“, pak potřebujete nakonfigurovat váš systém tak, aby fonty dodané s TEX Live byly k nalezení. Viz oddíl 3.4.4.

#### 3.6 Odkazy na doplňkový software s možností stažení z Internetu

Pokud jste TEXový začátečník nebo potřebujete pomoc se psaním TEXových, respektive LA TEXových dokumentů, navštivte http://tug.org/begin.html, kde najdete úvodní informace k instalaci.

Odkazy na některé další pomůcky, o instalaci kterých můžete uvažovat:

Ghostscript
  http://www.cs.wisc.edu/~ghost/
Perl
  http://www.perl.org/ s doplňujícími balíky z CPAN, http://www.cpan.org/
ImageMagick
  http://www.imagemagick.com, k zpracování a konverzi grafiky
NetPBM
  http://netpbm.sourceforge.net/, rovněž pro grafiku.
T E X ovsky orientovan é editory
  Existuje široký výběr a je to záležitost vkusu uživatele. Tady je výběr v abecedním řazení (několik málo je pouze pro Windows).
  - GNU Emacs je přirozeně k dispozici pod Windows, viz http://www.gnu.org/software/emacs/windows/ntemacs.html.
  - Emacs s AucTEXem pro Windows je k dispozici z CTANu. Jeho domovská stránka je http://www.gnu.org/software/auctex.
  - LEd je k dostání z http://mirror.ctan.org/support/LEd.
  - SciTE je k dostání z http://www.scintilla.org/SciTE.html.
  - Texmaker je volný (free) software, k dispozici z http://www.xmlmath.net/texmaker.
  - TeXstudio začínalo jako odbočka programu Texmaker s dodatečnými rysy; http://texstudio.sourceforge.net.
  - TeXnicCenter je volný software, k dispozici z http://www.texniccenter.org a v distribuci proTEXt.
  - TeXworks je volný software, k dispozici z http://tug.org/texworks a je nainstalovaný pro Windows a Mac OS X jako součást TEX Live.
  - Vim je volný software, k dispozici z http://www.vim.org.
  - WinEdt je shareware dostupný třeba na http://tug.org/winedt nebo na http://www.winedt.com.
  - WinShell je k dispozici z http://www.winshell.de.

Pro mnohem delší seznam balíků a programů, viz http://tug.org/interest.html.

### 4 Specializované instalace

Předcházející oddíly popisovaly základní instalační proces. Teď se zaměříme na některé speciální případy.

#### 4.1 Instalace sdílené uživateli (nebo cross-machine)

TEX Live byl navržený tak, aby se dal sdílet mezi různými uživateli jednoho systému a/nebo mezi různými systémy na síti. Se standardní strukturou adresářů se nekonfigurují žádné pevné plné cesty: umístění souborů potřebných pro programy TEX Live je zřízeno relativně k programům. Můžete to najít v nejdůležitějším konfiguračním souboru $TEXMFDIST/web2c/texmf.cnf, který obsahuje řádky jako jsou

TEXMFROOT = $SELFAUTOPARENT
...
TEXMFDIST = $TEXMFROOT/texmf-dist
...
TEXMFLOCAL = $SELFAUTOPARENT/../texmf-local

To znamená, že k získání funkčního nastavení stačí přidat ke své vyhledávací cestě adresář binárek TEX Live pro jejich platformu.

Stejným způsobem můžete nainstalovat TEX Live lokálně a pak přesunout celou hierarchii později na místo na síti.

Pro Windows můžete stáhnout z http://tug.org/texlive/w32client.html vzorový skript síťové instalace nazvaný w32client. Vytváří nastavení a nabídkové zkratky k užívání stávající instalace TEX Live na LAN. Registruje také program k odinstalování w32unclient, je po ruce ve stejném zip-souboru. Pro další informace odkazujeme na webovou stránku.

#### 4.2 Mobilní USB instalace

Volba instalačního programu -portable (nebo příkaz V v textové verzi instalátoru nebo odpovídající volba GUI) vytváří úplně samostatnou instalaci TEX Live pod společným kořenem a předcházející integraci systému. Takovou instalaci můžete vytvořit přímo na klíči USB, nebo ji zkopírovat na klíč USB později.

Ke spuštění TEX při použití této přenosné instalace musíte přidat příslušný adresář binárek k vyhledávané cestě během vaší práce na terminálu, jako obvykle. Pod Windows můžete dvakrát kliknout na tl-tray-menu v kořenovém adresáři instalace a zvolit si mezi několika běžnými úkoly, jak je to ukázáno na této obrazovce:

Vstup ‘More…’vysvětluje, jak si můžete přizpůsobit tuto nabídku.

#### 4.3 ISO (nebo DVD) instalace

Pokud nepotřebujete příliš často aktualizovat nebo jiným způsobem měnit vaši instalaci a/nebo máte více systémů, na kterých provozujete TEX Live, může pro vás být užitečné vytvořit ISO obraz vaší instalace TEX Live, protože:

- Kopírování ISO obrazů mezi různými počítači je mnohem rychlejší než zkopírování obyčejné instalace.
- Pokud máte duální zavádění různých operačních systémů a chcete sdílet instalaci TEX Live, instalace ISO není svázaná výstřednostmi a ohraničeními vzájemně rozdílných podporovaných souborových systémů (FAT32, NTFS, HFS+).
- Virtuální stroj dokáže jednoduše namontovat takové ISO.

Samozřejmě si můžete také napálit ISO obraz na DVD, pokud to uznáte za užitečné.

Systémy GNU/Linux/Unix s pracovní plochou, včetně Mac OS X, jsou schopné namontovat ISO. Windows 8 je první(!) verzí Windows, která to dokáže. Nezávisle na tom se nic nemění v porovnání s běžnou instalací na pevném disku, viz oddíl 3.4.1.

Při přípravě takové ISO instalace je nejlepší vynechat podadresář roku vydání a mít texmf-local na stejné úrovni jako ostatní stromy (texmf-dist, texmf-var atd.). Toto můžete udělat pomocí obyčejných voleb adresářů v instalátoru.

Pro fyzický (spíše než virtuální) systém Windows můžete napálit ISO obraz na DVD. Ale předtím může stát za to prozkoumat možné volby ISO-montování jakou je ku příkladu WinCDEmu na http://wincdemu.sysprogs.org/.

Pro integraci systému Windows, můžete zahrnout skripty w32clienta popsané v oddíle 4.1 a na http://tug.org/texlive/w32client.html, které pracují téměř stejně dobře pro ISO jako pro síťovou instalaci.

Pod Mac OS X, TeXShop a TEXworks jsou schopny použít DVD instalaci pokud symbolický odkaz /usr/texbin ukazuje na příslušný adresář binárek, například,

sudo ln -s /Volumes/MyTeXLive/bin/universal-darwin /usr/texbin

Historická poznámka: TEX Live 2010 byla první edice TEX Live, která už nebyla distribuovaná ‘live’. Nicméně, spouštění z DVD nebo ISO si vždy vyžadovalo jistou obratnost; především nebyla možnost nastavení alespoň jedné dodatečné proměnné prostředí. Pokud vytváříte vaše ISO ze stávající instalace, není to potřebné.

### 5 tlmgr: správa vaší instalace

Obrázek 8: tlmgr v režimu GUI: hlavní okno, po kliknutí na tlačítko ‘Load’.

Obrázek 9: tlmgr v režimu GUI: Obecné volby

Obrázek 10: tlmgr v režimu GUI: Volby rozměru papíru

TEX Live obsahuje program nazvaný tlmgr pro správu TEX Live po výchozí instalaci. Programy updmap, fmtutil a texconfig jsou dosud zahrnuté a zůstanou i v budoucnosti, avšak preferovaným rozhraním je nyní tlmgr. Jeho schopnosti zahrnují:

- instalaci, aktualizaci, zálohování, obnovení a odinstalování jednotlivých balíků, volitelně i se započítáním závislostí mezi balíky;
- vyhledávání a přehled balíků, atd.;
- výpis seznamu, přidání a odstranění platforem;
- změna instalačních voleb jako například velikosti papíru a umístění zdrojů (viz sekci 3.3.1).

#### 5.1 GUI režim tlmgr

tlmgr může být spuštěn v režimu GUI (obrázek 8) povelem

> tlmgr -gui
nebo ve Windows prostřednictvím Start menu: Start, Programs, TeX Live ..., TeX Live Manager. Po kliknutí na ‘Load’se zobrazí seznam balíků, které jsou k dispozici, a nainstalovaných balíků. Pochopitelně se předpokládá, že instalační zdroj je platný a dosažitelný.

Obrázky 9 a 10 ukazují obrazovky obecných voleb a volby rozměru papíru.

#### 5.2 Vzorové realizace tlmgr z příkazového řádku

Po výchozí instalaci můžete svůj systém aktualizovat na nejnovější dostupnou verzi pomocí:

> tlmgr update -all
Pokud vás to znepokojuje, zkuste nejdříve

> tlmgr update -all -dry-run
nebo (méně upovídané):

> tlmgr update -list

Tento složitější příklad přidá z místního adresáře kolekci pro nástroj (engine) XeTEX:

> tlmgr -repository /local/mirror/tlnet install collection-xetex
Vytvoří následující výstup (zkrácené):
install: collection-xetex
install: arabxetex
...
install: xetex
install: xetexconfig
install: xetex.i386-linux
running post install action for xetex
install: xetex-def
...
running mktexlsr
mktexlsr: Updating /usr/local/texlive/2013/texmf-dist/ls-R...
...
running fmtutil-sys --missing
...
Transcript written on xelatex.log.
fmtutil: /usr/local/texlive/2013/texmf-var/web2c/xetex/xelatex.fmt installed.

Jak můžete vidět, tlmgr nainstaluje závislosti a postará se o všechny potřebné poinstalační činnosti, včetně aktualizace databáze názvů souborů a (znovu)vygenerování formátů. Výše jsme vytvořili nové formáty pro XeTEX.

K popisu balíku (nebo kolekce či schémy) zadejte:

> tlmgr show collection-latexextra
co vytvoří
package: collection-latexextra
category: Collection
shortdesc: LaTeX supplementary packages
longdesc: A large collection of add-on packages for LaTeX.
installed: Yes
revision: 14675

Nakonec to nejdůležitější – úplnou dokumentaci najdete na http://tug.org/texlive/tlmgr.html nebo zadáním:

> tlmgr -help

### 6 Poznámky o Windows

#### 6.1 Vlastnosti typické pro Windows

Pod Windows dělá instalační program některé dodatečné věci:

Nab ídky a zkratky.
  Je nainstalována nová položka ‘TEX Live’nabídky Start, obsahující vstupy pro některé programy GUI (tlmgr, texdoctk, prohlížeč PostScriptu PS_View (psv)) a trochu dokumentace.
P řidru žen í souborů.
  Pokud je to povoleno, TeXworks, Dviout a PS_view se buď stávají předvolenými programy pro jejich příslušné typy souborů, nebo pro tyto typu souborů získávají položku v nabídce ‘Otevřít pomocí’dostupnou kliknutím pravým tlačítkem.
Konvertor bitmap na soubory form átu EPS.
  Různé formáty bitmapových souborů mohou být vstupem programu bitmap2eps v jejich položce ‘Otevřít pomocí’nabídky dostupné kliknutím pravým tlačítkem. Bitmap2eps je jednoduchý skript, který skutečnou práci ponechává na programech sam2p nebo bmeps.
Automatick é nastaven í prom ěnn é path.
  Nevyžadují se žádné kroky ruční konfigurace.
Odinstal átor.
  Instalační program vytvoří položku pro TEX Live pod nabídkou ‘Add/Remove Programs’. Vztahuje se k tomu záložka ‘Uninstallation’GUI programu TEX Live Manager.

#### 6.2 Dodatečný obsažený software pod Windows

Pro úplnost, instalace TEX Live potřebuje další balíky a programy, které na stroji s Windows obvykle nenajdete. TEX Live poskytuje chybějící součásti:

Perl a Ghostscript.
  Kvůli důležitosti Perlu a Ghostscriptu zahrnuje TEX Live ‘skryté’kopie těchto programů. Programy TEX Live, které je potřebují, vědí, kde je najdou, ale neprozrazují jejich přítomnost nastavením proměnných prostředí nebo registrů. Nejsou to úplné instalace a neměly by překážet žádným systémovým instalacím Perlu nebo Ghostscriptu.
PS_View.
  Nainstalován je také PS_View, prohlížeč PostScript a PDF souborů; viz obr. 11.

  Obrázek 11: PS_View: k dispozici jsou velmi vysoká zvětšení!

dviout.
  Nainstalován je také dviout, prohlížeč DVI souborů. Nejdříve, když prohlížíte soubory pomocí dviout, vytvoří tento fonty, protože fonty pro obrazovku nebyly nainstalovány. Po chvilce budete mít vytvořenu většinu fontů pro použití a okno vytváření fontů uvidíte už jen zřídka. Více informací je možné nalézt ve (velmi doporučené) odpovídající nápovědě.
T E X works.
  TEXworks je TEXovsky orientovaný editor se zabudovaným prohlížečem PDF. Je již pro TEX Live nakonfigurován.
N ástroje p ř íkazov ého ř ádku.
  Řada běžných unixových programů řízených z příkazového řádku je nainstalovaných pod Windows spolu s běžnými binárkami TEX Live. Tyto zahrnují programy gzip, unzip programy ze skupiny xpdf (pdfinfo, pdffonts, …) a běžné unixové programy užívané na příkazové řádce. Samotný prohlížeč xpdf není k dispozici pro Windows. Namísto něho si můžete z http://blog.kowalczyk.info/software/sumatrapdf stáhnout prohlížeč PDF Sumatra, který je založen na xpdf, společně s dalšími možnostmi.
fc-list, fc-cache, …
  Nástroj z knihovny fontconfig pomáhá XeTEXu efektivněji zacházet s fonty pod Windows. Můžete použít fc-list k určení jmen fontů k předání příkazu XeTEXu \font s rozšířenou funkcionalitou. Pokud je to potřebné, nejdříve spusťte fc-cache k aktualizaci informací o fontech.

#### 6.3 User Profile je Home

Windowsovský protějšek domovského (home) adresáře Unixu je adresář %USERPROFILE%. Pod Windows XP je to obvykle C:\Documents and Settings\<username> a pod Windows Vista a pozdějšími je to C:\Users\<username>. V souboru texmf.cnf a obecně pro Kpathsea, se bude ~ expandovat přiměřeně v obou systémech Windows a Unix.

#### 6.4 Registry Windows

Windows ukládá téměř všechny konfigurační údaje do svých registrů. Registr obsahuje soubor hierarchicky uspořádaných klíčů, s několika kořenovými klíči. Nejdůležitější pro instalační programy jsou stručně řečeno HKEY_CURRENT_USER a HKEY_LOCAL_MACHINE, HKCU a HKLM. Část HKCU registru je v domovském adresáři uživatele (viz sekci 6.3). HKLM je obvykle v podadresáři adresáře Windows.

V některých případech je možné získat systémové informace z proměnných prostředí, ale pro další informace, kupříkladu umístění zkratek, je nutné nahlédnout do registrů. Trvalé nastavení proměnných prostředí si rovněž vyžaduje přístup k registrům.

#### 6.5 Oprávnění Windows

V novějších verzích Windows se dělá rozdíl mezi běžnými uživateli a administrátory, když pouze posledně zmínění mají volný přístup k celému operačnímu systému. Ve skutečnosti můžete tyto třídy uživatelů raději označit jako neprivilegovaní uživatelé a normální uživatelé: být administrátorem je pravidlo, ne výjimka. Přesto jsme se snažili učinit TEX Live instalovatelným bez administrativních výsad.

Pokud je uživatelem administrátor, je možnost instalovat i pro všechny uživatele počítače. Pokud je tato volba zvolena, odkazy (shortcuts) se vytvářejí pro všechny uživatele a systémové prostředí se upravuje. Jinak jsou odkazy a položky nabídky vytvářeny pouze pro aktuálního uživatele a upravuje se jen jeho prostředí.

Bez ohledu na status administrátora je standardní kořenový adresář TEX Live navržený instalačním programem vždycky pod %SystemDrive%. Instalátor vždy testuje, zda je kořenový adresář zapisovatelný pro aktuálního uživatele.

Problém se může vyskytnout, pokud uživatel není administrátor a TEX již existuje ve vyhledávací cestě. Protože skutečná cesta se sestává ze systémové cesty následované uživatelskou cestou, nový TEX Live by nikdy neměl získat přednost. Jako bezpečnostní opatření vytváří instalátor odkaz na příkazový řádek (command-prompt), ve kterém je adresář binárek nového TEX Live předřazený lokální vyhledávací cestě. Nový TEX Live bude pořád použitelný, když bude běžet v relaci příkazového řádku spuštěné z takového odkazu. Odkaz na TEXworks, pokud je nainstalován, rovněž předřadí TEX Live k vyhledávací cestě, proto by měl být imunní vůči tomuto problému cest.

Pro Windows Vista a pozdější je tady jiná zrůdnost: dokonce i když jste přihlášen jako správce, musíte explicitně požádat o správcovská práva. Ve skutečnosti nemá význam přihlašovat se jako správce. Místo toho, kliknutí pravým tlačítkem na program nebo odkaz, který chcete použít, vám obvykle nabídne volbu ‘Spustit jako správce/Run as administrator’.

#### 6.6 Zvětšení maxima paměti pod Windows a Cygwin

Uživatelé Windows a Cygwin (pro zvláštnosti instalace Cygwin viz oddíl 3.1.4) mohou zjistit, že při běhu některých programů dodaných s TEX Live, trpí nedostatkem paměti. Například, asy zhavaruje pro nedostatek paměti pokud se pokusíte alokovat pole 25,000,000 reálných čísel a LuaTEX může mít málo paměti pokud zkusíte zpracovat dokument s velkým množstvím rozsáhlých fontů.

Pro Cygwin můžete zvětšit množství dostupné paměti podle návodu v příručce the Cygwin User’s Guide (http://www.cygwin.com/cygwin-ug-net/setup-maxmem.html).

Pro Windows musíte vytvořit soubor, například moremem.reg, obsahující tyto čtyři řádky:

Windows Registry Editor Version 5.00
[HKEY_LOCAL_MACHINE\Software\Cygwin]
"heap_chunk_in_mb"=dword:ffffff00

a pak spustit povel regedit /s moremem.reg jako administrátor. (Pokud si přejete změnit paměť pouze pro stávajícího uživatele místo všech, použijte HKEY_CURRENT_USER.)

### 7 Používateľská príručka ku systému Web2C

Web2C obsahuje množinu TEX-príbuzných programov, t.j. samotný TEX, Metafont, MetaPost, BibTeX, atď. Je to srdce systému TEX Live. Domovská stránka Web2C, s aktuálnou príručkou a ďalšími vecami, je http://tug.org/web2c.

Trochu histórie: originálna implementácia pochádza od Thomasa Rokického, ktorý v roku 1987 vyvinul prvý TEX-to-C systém založený na zmenových súboroch systému pre Unix, ktoré boli v prvom rade pôvodnou prácou Howarda Trickeya a Pavla Curtisa. Tim Morgan sa stal spravovateľom systému a počas jeho obdobia sa meno zmenilo na Web-to-C. V roku 1990 Karl Berry prebral túto prácu, asistoval pri tuctoch dodatočných príspevkov a v roku 1997 podal taktovku Olafovi Weberovi, ktorý ju v roku 2006 vrátil Karlovi.

Web2C systém beží pod Unixom, 32bitovými Windows, MacOSX a inými operačnými systémami. Používa originálne TEX zdrojové súbory od Knutha a ostatné základné programy napísané v systéme kultivovaného programovania WEB, ktoré sú preložené do zdrojového kódu jazyka C. Základné programy TEXu sú spracované týmto spôsobom:

bibtex
  Spravovanie bibliografií.
dvicopy
  Vytváranie modifikovanej kópie DVI súboru.
dvitomp
  Konverzia DVI do MPX (MetaPost obrázky).
dvitype
  Konverzia DVI do ľudsky čitateľného textu.
gftodvi
  Generovanie fontov pre náhľad.
gftopk
  Konverzia gf formátu fontov do pakovaných fontov.
gftype
  Konverzia gf formátu fontov do ľudsky čitateľného textu.
mf
  Metafont – vytváranie rodín fontov.
mft
  Preddefinované Metafontové zdrojové súbory.
mpost
  MetaPost – tvorba technických diagramov.
patgen
  Vytváranie vzorov rozdeľovania slov.
pktogf
  Konverzia pakovaných formátov fontov do gf formátov.
pktype
  Konverzia pakovaných písiem do ľudsky čitateľného textu.
pltotf
  Konverzia ‘Property list’do TFM.
pooltype
  Zobrazovanie ,WEB pool‘ súborov.
tangle
  Konverzia WEB súborov do Pascalu.
tex
  TEX – sadzba.
tftopl
  Konverzia TFM do ‘property list’.
vftovp
  Konverzia virtuálneho fontu do virtuálneho ‘property list’.
vptovf
  Konverzia virtuálneho ‘property list’do virtuálneho fontu.
weave
  Konverzia WEB súborov do TEXu.

Presné funkcie a syntax týchto programov sú popísané v dokumentáciách jednotlivých balíkov alebo v dokumentácii Web2C. Napriek tomu, poznanie niekoľkých princípov, ktoré platia pre celý balík programov, vám pomôže vyťažiť čo najviac z vašej Web2C inštalácie.

Všetky programy dodržiavajú štandardné GNU voľby:

–help
  Vypisuje prehľad základného používania.
–verbose
  Vypisuje detailnú správu spracovania.
–version
  Vypisuje informáciu o verzii, potom skončí.

Na vyhľadávanie súborov používajú Web2C programy prehľadávaciu knižnicu Kpathsea (http://tug.org/kpathsea). Táto knižnica používa kombináciu premenných prostredia a niekoľkých konfiguračných súborov na optimalizáciu prehľadávania adresárového stromu TEXu. Web2C zvládne prácu s viacerými adresárovými stromami súčasne, čo je užitočné, ak niekto chce udržiavať štandardnú distribúciu TEXu a jeho lokálne a osobné rozšírenia v rozličných stromoch. Na urýchlenie vyhľadávania súborov, koreň každého stromu obsahuje súbor ls-R so záznamom obsahujúcim meno a relatívnu cestu ku všetkým súborom umiestneným pod týmto koreňom.

#### 7.1 Vyhľadávanie ciest knižnicou Kpathsea

Najprv popíšeme všeobecný mechanizmus vyhľadávania ciest knižnicou Kpathsea.

Vyh ľad ávacou cestou nazveme zoznam elementov cesty, ktorými sú v prvom rade mená adresárov oddelené dvojbodkou alebo bodkočiarkou. Vyhľadávacia cesta môže pochádzať z viacerých zdrojov. Pri vyhľadávaní súboru ‘my-file’ podľa cesty ‘.:/dir’, Kpathsea skontroluje každý element cesty: najprv ./my-file, potom /dir/my-file, vracajúc prvý zodpovedajúci nájdený prvok (alebo prípadne všetky zodpovedajúce prvky).

Aby bolo dosiahnuté prispôsobenie sa konvenciám čo možno najviac operačných systémov, na neunixových systémoch Kpathsea môže používať oddeľovače názvov súborov rôzne od dvojbodky (‘:’) a lomítka (‘/’).

Pri kontrolovaní určitého elementu cesty p Kpathsea najprv overí, či sa na naň nevzťahuje vopred vybudovaná databáza (pozri ,Databáza názvov súborov‘ na strane 63), t. j., či sa databáza nachádza v adresári, ktorý je prefixom p. Ak to tak je, špecifikácia cesty sa porovnáva s obsahom databázy.

Ak databáza neexistuje, alebo sa nevzťahuje na tento element cesty, alebo sa v nej hľadaný súbor nevyskytuje, celý systém súborov je prehľadaný (pokiaľ to nebolo zakázané špecifikáciou začínajúcou ‘!!’ a hľadaný súbor musí existovať). Kpathsea zostrojí zoznam adresárov zodpovedajúcich tomuto elementu cesty a potom skontroluje každý z nich, či sa v ňom nenachádza hľadaný súbor.

Podmienka ,súbor musí existovať‘ sa týka napr. súborov typu ‘.vf’ a vstupných súborov čítaných príkazom TEXu \openin. Takéto súbory nemusia existovať (napr. cmr10.vf) a nebolo by dobré prehľadávať kvôli nim celý disk. Preto, ak zabudnete aktualizovať ls-R pri inštalácii nového ‘.vf’ súboru, súbor nebude nikdy nájdený. Každý element cesty sa prekontroluje: najprv databáza, potom disk. Keď je súbor nájdený, vyhľadávanie sa zastaví a výsledok je vrátený.

Hoci najjednoduchší a najbežnejší element cesty je meno adresáru, Kpathsea podporuje aj iné zdroje vo vyhľadávacích cestách: dedičné (layered) štandardné hodnoty, mená premenných prostredia, hodnoty súboru config, domáce adresáre používateľov a rekurzívne prehľadávanie podadresárov. Preto, ak hovoríme, že Kpathsea rozbal í element cesty, znamená to, že pretransformuje všetky špecifikácie do základného mena alebo mien adresárov. Toto je popísané v nasledujúcich odsekoch.

Všimnite si, že keď je meno hľadaného súboru vyjadrené absolútne alebo explicitne relatívne, t. j. začína ‘/’ alebo ‘./’ alebo ‘../’, Kpathsea jednoducho skontroluje, či taký súbor existuje.

##### 7.1.1 Zdroje cesty

Vyhľadávacia cesta môže byť vytvorená z rôznych zdrojov. Kpathsea ich používa v tomto poradí:

1. Používateľom nastavená premenná prostredia, napríklad TEXINPUTS. Premenné prostredia s pridanou bodkou a menom programu majú prednosť pred premennými rovnakého mena, ale bez prípony. Napríklad, keď ‘latex’ je meno práve bežiaceho programu, potom premenná TEXINPUTS.latex prepíše TEXINPUTS.
2. Programovo-špecifický konfiguračný súbor, napríklad riadok ,S /a:/b‘ v súbore config.ps dvips.
3. Konfiguračný súbor Kpathsea — texmf.cnf, obsahujúci riadok ako ‘TEXINPUTS=/c:/d’ (pozri ďalej).
4. Predvolené hodnoty počas kompilácie.

Všetky tieto hodnoty vyhľadávacej cesty môžete prezerať použitím ladiacích možností (pozri ,Ladenie‘ na strane 66).

##### 7.1.2 Konfiguračné súbory

Kpathsea číta počas behu z konfigura čn ých s úborov s menom texmf.cnf vyhľadávaciu cestu a ďalšie definície. Vyhľadávacia cesta používaná na hľadanie týchto súborov sa volá TEXMFCNF, ale neodporúčame nastavovať túto (ani iné) premennú prostredia.

Namiesto toho normálna inštalácia vyústi do súboru .../2013/texmf.cnf. Ak musíte vykonať zmeny implicitných nastavení (obyčajne to nie je nutné), toto je miesto, kam sa majú vložiť. Hlavný konfiguračný súbor je .../2013/texmf-dist/web2c/texmf.cnf. Nesmiete editovať tento neskorší súbor, pretože vaše zmeny budú stratené pri obnove šírenej verzie.

V šetky súbory texmf.cnf vo vyhľadávacej ceste budú prečítané a definície v starších súboroch prepíšu definície v novších súboroch. Napríklad, pri vyhľadávacej ceste .:$TEXMF, hodnoty z ./texmf.cnf prepíšu hodnoty z $TEXMF/texmf.cnf.

- Komentáre začínajú znakom ,%‘ a pokračujú do konca riadku.
- Prázdne riadky sú ignorované.
- Znak \ na konci riadku slúži ako pokračovací znak, t.j. nasledujúci riadok je k nemu pripojený. Prázdne znaky na začiatku pripájaných riadkov nie sú ignorované.
- Všetky ostatné riadky majú tvar:

  variable[.progname] [=] value
  kde ‘=’ a prázdne znaky naokolo sú nepovinné.
- Meno premennej ,variable‘ môže obsahovať akékoľvek znaky okrem prázdnych znakov, ‘=’, alebo ‘.’, ale obmedziť sa na znaky ‘A-Za-z_’ je najbezpečnejšie.
- Ak je ,.progname‘ neprázdne, definícia sa použije iba vtedy, keď práve bežiaci program má meno progname alebo progname.exe. Toto umožňuje napríklad mať pre rôzne nadstavby TEXu rôzne vyhľadávacie cesty.
- Hodnota ,value‘ môže obsahovať akékoľvek znaky okrem ,%‘ a ‘@’. Na pravej strane nie je možné použiť ,$var.prog‘; namiesto toho musíte použiť ďalšiu premennú. Znak ‘;’ vo ,value‘ je preložený do ‘:’ ak sme pod operačným systémom Unix. Toto je užitočné, keď chceme mať jediný texmf.cnf súbor pre systémy Unix, MSDOS a Windows.
- Všetky definície sú prečítané skôr, ako sa expandujú. Preto môžu existovať referencie na premenné skôr, ako sú tieto definované.

Ukážkový úsek konfiguračného súboru, ilustrujúci väčšinu týchto bodov:

TEXMF = {$TEXMFLOCAL,!!$TEXMFMAIN}
TEXINPUTS.latex = .;$TEXMF/tex/{latex,generic;}//
TEXINPUTS.fontinst = .;$TEXMF/tex//;$TEXMF/fonts/afm//
% e-TeX related files
TEXINPUTS.elatex = .;$TEXMF/{etex,tex}/{latex,generic;}//
TEXINPUTS.etex = .;$TEXMF/{etex,tex}/{eplain,plain,generic;}//

##### 7.1.3 Expanzia cesty

Kpathsea rozpoznáva určité zvláštne znaky a konštrukcie vo vyhľadávacích cestách podobné tým, čo existujú v prostrediach unixovských interprétov príkazového riadku (shells). Ako všeobecný príklad uvedieme komplexnú cestu ~$USER/{foo,bar}//baz, ktorá sa expanduje do všetkých podadresárov pod adresármi foo a bar v domovskom adresári používateľa $USER, ktorý obsahuje adresár alebo súbor baz. Tieto konštrukcie sú popísané v ďalších odsekoch.

##### 7.1.4 Predvolená expanzia

Ak vyhľadávacia cesta s najväčšou prioritou (pozri ,Zdroje cesty‘ na strane 58) obsahuje dvojbodku navy še (t.j. začiatočnú, koncovú, alebo zdvojenú), Kpathsea vloží na toto miesto vyhľadávaciu cestu s druhou najvyššou prioritou, ktorá je definovaná. Ak táto vložená cesta obsahuje dvojbodku navyše, to isté sa stane s ďalšou najvýznamnejšou cestou. Keby sme mali napríklad dané takéto nastavenie premennej prostredia

>> setenv TEXINPUTS /home/karl:
a hodnotu TEXINPUTS v súbore texmf.cnf

.:$TEXMF//tex
potom konečná hodnota použitá na vyhľadávanie by bola:

/home/karl:.:$TEXMF//tex
Keďže by bolo zbytočné vkladať predvolenú hodnotu na viac ako jedno miesto, Kpathsea mení iba nadbytočnú ‘:’ a všetko ostatné ponecháva na mieste. Najprv kontroluje začiatočnú ‘:’, potom koncovú ‘:’ a potom zdvojenú ‘:’.

##### 7.1.5 Expanzia zátvoriek

Užitočná črta je expanzia zátvoriek, ktorá funguje tak, že napríklad v{a,b}w sa expanduje na vaw:vbw. Vnáranie je povolené. Toto sa používa na implementáciu viacnásobných TEXovských hierarchií, priradením hodnoty $TEXMF s použitím zátvoriek. Napríklad v súbore texmf.cnf nájdete definíciu podobnú tejto (zjednodušenú pre tento príklad):

TEXMF = {$TEXMFVAR,$TEXMFHOME,!!$TEXMFLOCAL,!!$TEXMFDIST}

Môžeme to použiť na definíciu, napríklad, TEXovskej cesty pre vstupy:

TEXINPUTS = .;$TEXMF/tex//

bude to znamenať, že po hľadaní v aktuálnom adresári sa najprv prehľadá celý strom $TEXMFVAR/tex, $TEXMFHOME/tex, $TEXMFLOCAL/tex a $TEXMFDIST/tex (posledné dva s použitím databázových súborov ls-R). Je to vhodný spôsob ako spúšťať dve paralelné TEX štruktúry, jednu nemennú (napríklad na CD) a druhú neustále aktualizovanú novými verziami, akonáhle sú dostupné. Použitím premennej $TEXMF vo všetkých definíciách máme istotu, že sa vždy ako prvý prehľadá aktuálny strom.

##### 7.1.6 Expanzia podadresárov

Dva alebo viac za sebou nasledujúcich znakov ‘/’ v elemente cesty nasledujúcom za adresárom d je nahradených všetkými podadresármi d: najprv podadresármi priamo pod d, potom podadresármi pod nimi, atď. Poradie, v akom sú prehľadávané podadresáre na každej úrovni, nie je špecifikovan é.

Ak po ‘//’ špecifikujete akékoľvek komponenty mena súboru, pridajú sa iba podadresáre so zodpovedajúcimi komponentami. Napríklad, ‘/a//b’ sa expanduje do adresárov /a/1/b, /a/2/b, /a/1/1/b, atď, ale nie do /a/b/c alebo /a/1.

Viacnásobné konštrukcie ‘//’ v ceste sú možné, ale použitie ‘//’ na začiatku cesty je ignorované.

##### 7.1.7 Typy špeciálnych znakov a ich význam: zhrnutie

Nasledujúci zoznam zahŕňa zvláštne znaky v konfiguračných súboroch Kpathsea.

:
  Oddeľovač v špecifikácii cesty; na začiatku alebo na konci cesty nahrádza predvolenú expanziu cesty.
;
  Oddeľovač v neunixových systémoch (správa sa ako ‘:’).
$
  Expanzia premennej.
~
  Reprezentuje domovský adresár používateľa.
{...}
  Expanzia zátvoriek, napr. z a{1,2}b sa stane a1b:a2b.
//
  Expanzia podadresárov. (Môže sa vyskytnúť kdekoľvek v ceste, okrem jej začiatku).
%
  Začiatok komentáru.
\
  Znak pokračovania riadku (umožňuje viacriadkové vstupy).
!!
  Povel na hľadanie súboru iba v databáze, neprehľadáva disk.

#### 7.2 Databázy názvov súborov

Kpathsea minimalizuje prístupy na disk pri vyhľadávaní. Predsa však pri inštaláciách s dostatočným množstvom adresárov hľadanie súboru v každom možnom adresári môže zabrať prehnane veľa času (toto platí zvlášť vtedy, keď musia byť prejdené stovky adresárov s fontami). Kpathsea preto používa externe vytvorený ,databázový‘ súbor nazývaný ls-R, ktorý mapuje súbory v adresároch a pomáha tak vyhnúť sa vyčerpávajúcemu prehľadávaniu disku.

Skratky mien (aliases) v druhom databázovom súbore vám umožňujú dať dodatočné mená súborom nachádzajúcim sa v zozname ls-R. Toto môže byť užitočné pri prispôsobovaní sa súborovým konvenciám 8.3 DOSu v zdrojových súboroch.

##### 7.2.1 Súborová databáza

Ako bolo vysvetlené hore, meno hlavnej databázy súborov musí byť ls-R. Môžete umiestniť jednu do koreňa každej hierarchie TEXu vo svojej inštalácii, ktorú chcete, aby bola prehľadávaná (predvolená je $TEXMF). Kpathsea hľadá ls-R súbory podľa cesty v TEXMFDBS.

Odporúčaný spôsob ako vytvoriť a udržiavať ‘ls-R’ je spustiť skript mktexlsr zahrnutý v distribúcii. Je vyvolávaný rôznymi ‘mktex...’ skriptami. Tento skript v princípe iba spúšťa príkaz

cd /your/texmf/root && \ls -1LAR ./ >ls-R
predpokladajúc, že ls vášho systému vytvára správny výstup (výstup GNU ls je v poriadku). Aby ste sa ubezpečili, že databáza bude vždy aktuálna, najjednoduchšie je pravidelne ju prebudovávať cez cron, takže po zmenách v inštalovaných súboroch — napríklad pri inštalácii alebo aktualizácii balíka LA TEXu — bude súbor ls-R automaticky aktualizovaný.

Ak súbor nie je v databáze nájdený, podľa predvoleného nastavenia Kpathsea začne vyhľadávať na disku. Ak však určitý element cesty začína ‘!!’, bude prehľadávaná iba databáza, nikdy nie disk.

##### 7.2.2 kpsewhich: samostatné prehľadávanie cesty

Program kpsewhich vykonáva prehľadávanie cesty nezávislé od každej aplikácie. Môže byť užitočný ako vyhľadávací find program na nájdenie súborov v hierarchiách TEXu (veľmi sa využíva v distribuovaných ‘mktex’… skriptoch).

>> kpsewhich option… filename…
Voľby špecifikované v ,option‘ môžu začínať buď ‘-’ alebo ‘--’ a každá skratka, ktorá nie je viacznačná, je akceptovaná.

Kpathsea považuje každý element vstupného riadku, ktorý nie je argumentom nejakej voľby, za meno súboru, ktorý hľadá, a vracia prvý súbor, ktorý nájde. Neexistuje voľba umožňujúca vrátiť všetky súbory s určitým menom (na to môžete použiť nástroj Unixu ‘find’).

Najbežnejšie voľby sú popísané nižšie.

–dpi=num
  Nastav rozlíšenie na ,num‘; toto má vplyv iba na ‘gf’ a ‘pk’ vyhľadávanie. ‘-D’ je synonymom, kvôli kompatibilite s dvips. Predvolená hodnota je 600.
–format=name
  Nastav formát na vyhľadávanie na ,name‘. Podľa predvoleného nastavenia je formát uhádnutý z mena súboru. Pre formáty, ktoré nemajú asociovanú jednoznačnú príponu, ako napríklad podporné súbory MetaPostu a konfiguračné súbory dvips, musíte špecifikovať meno ako známe pre Kpathsea, také ako tex alebo enc files. Zoznam získate spustením kpsewhich --help.
–mode=string
  Nastav meno módu na ,string‘; toto má vplyv iba na ‘gf’ a ‘pk’ vyhľadávanie. Žiadna predvolená hodnota: každý mód bude nájdený.
–must-exist
  Urob všetko preto, aby si našiel súbory. Ak je to potrebné, vrátane hľadania na disku. Normálne je v záujme efektívnosti prehľadávaná iba databáza ls-R.
–path=string
  Vyhľadávaj podľa cesty ,string‘ (oddeľovaná dvojbodkou ako zvyčajne) namiesto hádania vyhľadávacej cesty z mena súboru. Podporované sú ‘//’ a všetky bežné expanzie. Voľby ‘–path’ a ‘–format’ sa vzájomne vylučujú.
–progname=name
  Nastav meno programu na ,name‘. Toto nastavenie ovplyvňuje použitie vyhľadávacej cesty cez nastavenie ,.progname‘ v konfiguračných súboroch. Predvolená hodnota je ‘kpsewhich’.
–show-path=name
  Zobrazí cestu použitú na vyhľadávanie súboru s typom ,name‘. Môže byť použitá buď súborová prípona (‘.pk’, ‘.vf’ a pod.) alebo meno, podobne ako vo voľbe ‘–format’.
–debug=num
  Nastaví masku výberu ladiacích možností na ,num‘.

##### 7.2.3 Príklady použitia

Pozrime sa na Kpathsea v akcii. Za podčiarknutým príkazom nasleduje výsledok vyhľadávania v nasledujúcich riadkoch.

> kpsewhich article.cls
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/article.cls
Hľadáme súbor article.cls. Keďže prípona ‘.cls’ je jednoznačná, nemusíme špecifikovať, že hľadáme súbor typu ,tex‘ (zdrojový súbor TEX). Nájdeme ho v podadresári tex/latex/base pod koreňovým adresárom ‘TEXMF-dist’. Podobne, všetky nasledujúce súbory budú nájdené bez problémov vďaka ich jednoznačnej prípone.

> kpsewhich array.sty
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/tools/array.sty
> kpsewhich latin1.def
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/latin1.def
> kpsewhich size10.clo
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/size10.clo
> kpsewhich small2e.tex
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/small2e.tex
> kpsewhich tugboat.bib
/usr/local/texmf-dist/bibtex/bib/beebe/tugboat.bib

Mimochodom, posledným súborom je bibliografická databáza BibTeXu pre články TUGBoatu.

> kpsewhich cmr10.pk
Bitmapové súbory fontov typu .pk sa používajú zobrazovacími programami ako dvips a xdvi. V tomto prípade je vrátený prázdny výsledok, keďže neexistujú žiadne vopred generované Computer Modern ‘.pk’ súbory v našom systéme (vzhľadom na to, že v TEX Live implicitne používame verzie Type1 ).

> kpsewhich wsuipa10.pk
/usr/local/texmf-var/fonts/pk/ljfour/public/wsuipa/wsuipa10.600pk
Pre tieto fonty (fonetickú abecedu z University of Washington) sme museli vygenerovať ‘.pk’ súbory. Keďže predvolený mód Metafontu v našej inštalácii je ljfour so základným rozlíšením 600 dpi (dots per inch), je vrátená táto inštancia.

> kpsewhich -dpi=300 wsuipa10.pk
V tomto prípade po špecifikovaní, že nás zaujíma rozlíšenie 300 dpi (-dpi=300), vidíme, že taký font nie je v systéme k dispozícii. Programy ako dvips alebo xdvi by v tomto prípade vytvorili požadované .pk súbory, použijúc skript mktexpk.

Teraz obráťme našu pozornosť na hlavičkové a konfiguračné súbory dvips. Najprv sa pozrieme na jeden z bežne používaných súborov, všeobecný prológový tex.pro na podporu TEXu, potom pohľadáme konfiguračný súbor (config.ps) a PostScriptovú mapu fontov psfonts.map — mapové a kódové súbory majú svoje vlastné cesty na vyhľadávanie a nové umiestnenie v stromoch texmf. Keďže prípona ‘.ps’ je nejednoznačná, musíme pre súbor config.ps špecifikovať explicitne, o ktorý typ sa zaujímame (dvips config).

> kpsewhich tex.pro
/usr/local/texmf/dvips/base/tex.pro
> kpsewhich –format=‘dvips config’ config.ps
/usr/local/texmf/dvips/config/config.ps
> kpsewhich psfonts.map
/usr/local/texmf/fonts/map/dvips/updmap/psfonts.map
Teraz sa pozrieme na podporné súbory URW Times PostScript. V Berryho schéme meno pre tieto pomenovania fontov je „utm“. Prvý súbor, ktorý hľadáme, je konfiguračný súbor, ktorý obsahuje meno mapového súboru:

> kpsewhich –format="dvips config" config.utm
/usr/local/texmf-dist/dvips/psnfss/config.utm
Obsah tohoto súboru je

p +utm.map
čo odkazuje na súbor utm.map, ktorý ideme ďalej hľadať.

> kpsewhich utm.map
/usr/local/texmf-dist/fonts/map/dvips/times/utm.map
Tento mapový súbor definuje mená súborov fontov typu Type1 PostScript v kolekcii URW. Jeho obsah vyzerá takto (zobrazili sme iba jeho časť):

utmb8r NimbusRomNo9L-Medi ... <utmb8a.pfb
utmbi8r NimbusRomNo9L-MediItal... <utmbi8a.pfb
utmr8r NimbusRomNo9L-Regu ... <utmr8a.pfb
utmri8r NimbusRomNo9L-ReguItal... <utmri8a.pfb
utmbo8r NimbusRomNo9L-Medi ... <utmb8a.pfb
utmro8r NimbusRomNo9L-Regu ... <utmr8a.pfb
Zoberme napríklad inštanciu Times Regular utmr8a.pfb a nájdime jej pozíciu v adresárovom strome texmf použitím vyhľadávania fontových súborov Type1:

> kpsewhich utmr8a.pfb
/usr/local/texmf-dist/fonts/type1/urw/times/utmr8a.pfb

Z týchto príkladov by malo byť zrejmé, ako ľahko môžete nájsť umiestnenie daného súboru. Toto je zvlášť dôležité, keď máte podozrenie, že ste narazili na zlú verziu súboru, pretože kpsewhich emuluje vyhľadávanie úplne rovnakým spôsobom ako skutočný program (TEX, dvips a pod).

##### 7.2.4 Ladiace činnosti

Niekedy je potrebné vyšetriť, ako program rozpoznáva referencie na súbory. Aby toto bolo možné vhodne uskutočniť, Kpathsea ponúka rôzne stupne ladenia:

- Volania stat (testy súborov). Pri behu s aktuálnou ls-R databázou by nemal dať takmer žiaden výstup.
- Referencie do hašovacích tabuliek (ako ls-R databázy, mapové súbory, konfiguračné súbory).
- Operácie otvárania a zatvárania súboru.
- Všeobecná informácia o ceste pre typy súborov hľadaných Kpathsea. Toto je užitočné pri zisťovaní, kde bola definovaná určitá cesta pre daný súbor.
- Adresárový zoznam pre každý element cesty (vzťahuje sa iba na vyhľadávanie na disku).
- Vyhľadávanie súborov.
- Premenlivé hodnoty.

Hodnota -1 nastaví všetky horeuvedené voľby, v praxi pravdepodobne vždy použijete tieto úrovne, ak budete potrebovať akékoľvek ladenie.

Podobne s programom dvips nastavením kombinácie ladiacich prepínačov môžete detailne sledovať, odkiaľ sa berú používané súbory. Aktuálny popis parametrov je možné nájsť v ../texmf/doc/html/dvips/dvips_2.html. Alternatívne, keď súbor nie je nájdený, ladiaca cesta ukazuje, v ktorých adresároch program daný súbor hľadal, čo môže naznačovať, v čom sa asi vyskytol problém. Všeobecne povedané, keďže väčšina programov volá knižnicu Kpathsea vnútorne, ladiace voľby je možné nastaviť pomocou premennej prostredia KPATHSEA_DEBUG na potrebnú kombináciu, ako je to popísané v horeuvedenom zozname. (Poznámka pre používateľov Windows: nie je jednoduché presmerovať všetky hlášky v tomto systéme do súboru. Na diagnostické účely môžete dočasne priradiť
SET KPATHSEA_DEBUG_OUTPUT=err.log). Uvažujme ako príklad malý zdrojový súbor LA TEXu, hello-world.tex, ktorý obsahuje nasledujúci vstup.

\documentclass{article}
\begin{document}
Hello World!
\end{document}

Tento malý súbor používa iba font cmr10, takže pozrime sa, ako dvips pripravuje PostScriptový súbor (chceme použiť Type1 verziu písiem Computer Modern, preto je nastavená voľba -Pcms 1.

> dvips -d4100 hello-world -Pcms -o
V tomto prípade sme skombinovali dvips ladiacu triedu 4 (cesty k fontom) s expanziou elementu cesty Kpathsea (pozri Referenčnú príručku dvips). Výstup, trochu preusporiadaný, je zobrazený na obrázku 12.

debug:start search(file=texmf.cnf, must_exist=1, find_all=1,
path=.:/usr/local/bin/texlive:/usr/local/bin:
/usr/local/bin/texmf/web2c:/usr/local:
/usr/local/texmf/web2c:/.:/./teTeX/TeX/texmf/web2c:).
kdebug:start search(file=ls-R, must_exist=1, find_all=1,
path=~/tex:/usr/local/texmf).
kdebug:search(ls-R) =>/usr/local/texmf/ls-R
kdebug:start search(file=aliases, must_exist=1, find_all=1,
path=~/tex:/usr/local/texmf).
kdebug:search(aliases) => /usr/local/texmf/aliases
kdebug:start search(file=config.ps, must_exist=0, find_all=0,
path=.:~/tex:!!/usr/local/texmf/dvips//).
kdebug:search(config.ps) => /usr/local/texmf/dvips/config/config.ps
kdebug:start search(file=/root/.dvipsrc, must_exist=0, find_all=0,
path=.:~/tex:!!/usr/local/texmf/dvips//).
search(file=/home/goossens/.dvipsrc, must_exist=1, find_all=0,
path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//).
kdebug:search($HOME/.dvipsrc) =>
kdebug:start search(file=config.cms, must_exist=0, find_all=0,
path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//).
kdebug:search(config.cms)
=>/usr/local/texmf/dvips/cms/config.cms
Obr. 12: Hľadanie konfiguračných súborov
kdebug:start search(file=texc.pro, must\_exist=0, find\_all=0,
path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(texc.pro) => /usr/local/texmf/dvips/base/texc.pro
Obr. 13: Hľadanie ,prolog‘ súboru
kdebug:start search(file=cmr10.tfm, must\_exist=1, find\_all=0,
path=.:~/tex/fonts/tfm//:!!/usr/local/texmf/fonts/tfm//:
/var/tex/fonts/tfm//).
kdebug:search(cmr10.tfm) => /usr/local/texmf/fonts/tfm/public/cm/cmr10.tfm
kdebug:start search(file=texps.pro, must\_exist=0, find\_all=0,
...
<texps.pro>
kdebug:start search(file=cmr10.pfb, must\_exist=0, find\_all=0,
path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(cmr10.pfb) => /usr/local/texmf/fonts/type1/public/cm/cmr10.pfb
<cmr10.pfb>[1]
Obr. 14: Hľadanie súboru fontu

dvips začne lokáciou svojich pracovných súborov. Najprv je nájdený texmf.cnf, ktorý obsahuje definície vyhľadávacích ciest ostatných súborov, potom databáza súborov ls-R (na optimalizáciu vyhľadávania súborov) a skratky mien súborov (aliases), čo robí možným deklarovať viacero mien (napr. krátke meno typu ,8.3‘ ako v DOSe a dlhšiu prirodzenejšiu verziu) pre ten istý súbor. Potom dvips pokračuje v hľadaní všeobecného konfiguračného súboru config.ps skôr, ako začne hľadať súbor nastavení .dvipsrc (ktorý, v tomto prípade, nie je n ájden ý). Nakoniec, dvips nájde konfiguračný súbor pre font Computer Modern PostScript, config.cms (toto bolo iniciované voľbou-Pcms v príkaze dvips). Tento súbor obsahuje zoznam „mapových“ súborov, ktoré definujú vzťah medzi menami fontov v TEXu, PostScripte a systéme súborov.

> more /usr/local/texmf/dvips/cms/config.cms
p +ams.map
p +cms.map
p +cmbkm.map
p +amsbkm.map
dvips preto pokračuje v hľadaní všetkých týchto súborov plus všeobecného mapového súboru psfonts.map, ktorý sa načíta vždy (obsahuje deklarácie bežne používaných PostScriptových fontov; pozri poslednú časť sekcie 7.2.3, kde sa nachádza viac detailov o narábaní s mapovými súbormi PostScriptu).

V tomto bode sa dvips identifikuje používateľovi …

This is dvips(k) 5.92b Copyright 2002 Radical Eye Software (www.radicaleye.com)
…potom pokračuje v hľadaní prológového súboru texc.pro:

kdebug:start search(file=texc.pro, must_exist=0, find_all=0,
path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(texc.pro) => /usr/local/texmf/dvips/base/texc.pro

Po nájdení tohoto súboru, dvips vypíše na výstup dátum a čas a informuje nás, že vygeneruje súbor hello-world.ps, že potrebuje súbor s fontom cmr10, ktorý bude deklarovaný ako „rezidentný“:

TeX output 1998.02.26:1204’ -> hello-world.ps
Defining font () cmr10 at 10.0pt
Font cmr10 <CMR10> is resident.
Teraz sa rozbehne hľadanie súboru cmr10.tfm, ktorý je nájdený, potom je referencovaných ešte niekoľko prológových súborov (nezobrazené) a nakoniec je nájdená inštancia fontu Type1, cmr10.pfb, ktorá je pridaná do výstupného súboru (pozri posledný riadok).

kdebug:start search(file=cmr10.tfm, must_exist=1, find_all=0,
path=.:~/tex/fonts/tfm//:!!/usr/local/texmf/fonts/tfm//:
/var/tex/fonts/tfm//).
kdebug:search(cmr10.tfm) => /usr/local/texmf/fonts/tfm/public/cm/cmr10.tfm
kdebug:start search(file=texps.pro, must_exist=0, find_all=0,
...
<texps.pro>
kdebug:start search(file=cmr10.pfb, must_exist=0, find_all=0,
path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(cmr10.pfb) => /usr/local/texmf/fonts/type1/public/cm/cmr10.pfb
<cmr10.pfb>[1]

#### 7.3 Možnosti nastavenia za behu programu

Ďalšou z pekných čŕt distribúcie Web2C je možnosť kontroly množstva pamäťových parametrov (najmä veľkosti polí) za behu prostredníctvom súboru texmf.cnf, ktorý číta knižnica Kpathsea. Nastavenia všetkých parametrov môžete nájsť v časti 3 tohto súboru. Najdôležitejšie riadiace premenné (čísla riadkov sa vzťahujú na súbor texmf.cnf):

main_memory
  Celkový počet dostupných slov v pamäti pre TEX, Metafont a MetaPost. Musíte vytvoriť nový formátový súbor pre každé odlišné nastavenie. Napríklad môžete vygenerovať „obrovskú“ verziu TEXu a zavolať súbor s formátom hugetex.fmt. S použitím štandardnej špecifikácie mena programu používaného knižnicou Kpathsea, konkrétna hodnota premennej main_memory sa načíta zo súboru texmf.cnf.
extra_mem_bot
  Dodatočný priestor pre „veľké“ dátové štruktúry TEXu: „boxy“, „glue“, „breakpoint(y)“ a podobne. Je to užitočné hlavne ak používate PI CTEX.
font_mem_size
  Počet dostupných slov pre informáciu o fontoch v TEXu. Toto je viac-menej celková veľkosť všetkých prečítaných TFM súborov.
hash_extra
  Dodatočný priestor pre hašovaciu tabuľku mien riadiacej sekvencie. Len ≈10 000 riadiacich sekvencií môže byť uložených v hlavnej hašovacej tabuľke; ak máte veľkú knihu s mnohými krížovými odkazmi, toto nemusí stačiť. Implicitná hodnota hash_extra je 50000.

Samozrejme, tento prvok nemôže nahradiť naozajstné dynamické polia a alokácie pamäte, ale keďže tieto sa veľmi ťažko implementujú v súčasnej verzii TEXu, tieto parametre počas behu programu poskytujú praktický kompromis, ktorý dovoľuje aspoň nejakú flexibilitu.

### 8 Poděkování

TEX Live je výsledkem společného úsilí téměř všech skupin uživatelů TEXu. Toto vydání editoval TEX Live Karl Berry. Seznam ostatních hlavních přispěvatelů, minulých i současných, následuje. Děkujeme:

- Anglickému, německému, holandskému a polskému sdružení uživatelů TEXu (TUG, DANTE e.V., NTG resp. GUST), kteří společně zajistily nezbytnou technickou a administrativní infrastrukturu. Připojte se, prosím, k TEXovskému sdružení ve vaší blízkosti (CSTUG)! (Viz http://tug.org/usergroups.html.)
- Týmu CTANu, pozoruhodně Robinu Fairbairnsovi a Raineru Schöpfovi, který distribuuje obrazy TEX Live a poskytuje společnou infrastrukturu pro aktualizaci balíků, na kterých je TEX Live závislý.
- Nelsonu Beebemu, který spřístupnil mnohé platformy vývojařům TEX Live a za jeho vlastní obsáhlé testování.
- Johnu Bowmanovi, za vykonání mnoha změn v jeho pokročilém grafickém programu Asymptote, aby tento fungoval v TEX Live.
- Peteru Breitenlohnerovi a e-TEX týmu, kteří poskytují stabilní základ budoucnosti TEXu, a výslovně Peteru za hvězdnou pomoc s používáním osobních nástrojů GNU v celém TEX Live.
- Jin-Hwan Choovi a celému týmu DVIPDFMx, za jejich vynikajíci ovladač a za schopnost reagovat na konfigurační problémy.
- Thomasi Esserovi, za překrásný balík teTEX, bez něhož by TEX Live nikdy neexistovala.
- Michelu Goossensovi, který je spoluautorem původní dokumentace.
- Eitanu Gurarimu, jehož TEX4ht je použito pro HTML verzi této dokumentace a který každý rok obratem pracoval neúnavně na jeho rozšířeních. Eitan nás předčasně opustil v červnu 2009 a tuto dokumentaci věnujeme jeho památce.
- Hansi Hagenovi, za mnohá testování a přípravu jeho formátu ConTEXt (http://pragma-ade.com) pracujícího uvnitř systému TEX Live.
- Hŕn Thế Thŕnhovi, Martinu Schröderovi a pdfTEX týmu (http://pdftex.org) za pokračující rozšiřování možností TEXu.
- Hartmutu Henkelovi, za významný příspěvek k vývoji pdfTEXu, LuaTEXu atp.
- Taco Hoekwaterovi, za významné úsilí při obnovení vývoje MetaPostu i samotného (Lua)TEXu (http://luatex.org), za začlenění ConTEXtu do systému TEX Live, za přidání vícevláknové funkčnosti programu Kpathsea a mnoho dalšího.
- Pawłu Jackowskému, za windowsový instalátor tlpm, a Tomaszi Łuczakovi, za tlpmgui, používaný v předchozích vydáních.
- Akirovi Kakuto, za poskytnutí windowsovských binárek z jeho distribuce W32TEX pro japonský TEX (http://w32tex.org) a za množství dalších příspěvků k vývoji.
- Jonathanu Kewovi a SIL, za vyvinutí pozoruhodného systému XeTEXu a za čas a trápení při jeho integraci do TEX Live, právě tak za výchozí verzi instalačního programu MacTEXa kromě toho za námi doporučený pomocný program TEXworks.
- Dicku Kochovi, za údržbu MacTEXu (http://tug.org/mactex) ve velmi blízkém tandemu s TEX Live, a za jeho skvělé veselí přitom.
- Reinhardovi Kotuchovi za důležitý příspěvek k infrastruktuře a instalačnímu programu TEX Live 2008, rovněž za úsilí při výzkumu Windows, za skript getnonfreefonts a mnoho dalšího.
- Siep Kroonenbergové, rovněž za důležitý příspěvek k infrastruktuře a instalačnímu programu TEX Live 2008, zvláště pod Windows a za množství práce při aktualizaci této příručky, popisující tyto vlastnosti.
- Mojcovi Miklavecovi, za množství pomoci s ConTEXtem.
- Heikovi Oberdiekovi, za balík epstopdf a mnohé další, za kompresi velikánských datových souborů pst-geo tak, že jsme je mohli zařadit do instalace a především za jeho mimořádnou práci na balíku hyperref.
- Petru Olšákovi, který koordinoval a kontroloval velmi pečlivě českou a slovenskou podporu na TEX Live.
- Toshio Oshima za jeho windowsový prohlížeč dviout.
- Manueli Pégourié-Gonnardovi, za pomoc při aktualizaci balíků, vylepšení dokumentace a rozvoj dokumentu texdoc.
- Fabrice Popineau, za původní podporu Windows na TEX Live a za francouzskou dokumentaci.
- Norbertovi Preiningovi, přednímu architektovi infrastruktury a instalačního programu TEX Live 2008 a také za koordinaci Debian verze TEX Live (společně s Frankem Küsterem), za mnohé průběžné návrhy na zlepšení.
- Sebastian Rahtz, za původní vytvoření systému TEX Live a za jeho údržbu po mnoho let.
- Philu Taylorovi, za zřízení stahování BitTorrentu.
- Tomasz Trzeciak, za rozsáhlou pomoc s Windows.
- Vladimir Volovich, za významnou pomoc s portováním a jinými problémy údržby, obzvláště za to, že udělal realizovatelným zahrnutí xindy.
- Staszku Wawrykiewiczovi, hlavnímu testérovi všeho na TEX Live a koordinátorovi mnoha důležitých polských příspěvků: fontů, windowsové instalace a dalších.
- Olafu Weberovi, pro jeho pečlivou údržbu Web2C.
- Gerbenu Wierdovi, za vytvoření a údržbu původní podpory Mac OS X.
- Grahamu Williamsovi, tvůrci TEX Catalogue.

Tvůrci binárek: Ettore Aldrovandi (i386-solaris, x86_64-solaris), Marc Baudoin (amd64-netbsd, i386-netbsd), Karl Berry (i386-linux, sparc-solaris), Alan Braslau (amd64-kfreebsd, i386-kfreebsd), Peter Breitenlohner (x86_64-linux), Ken Brown (i386-cygwin), Simon Dales (armhf-linux), Christian Mensing (mips-irix), Akira Kakuto (win32), Dick Koch (universal-darwin, x86_64-darwin), Nikola Lečić (amd64-freebsd, i386-freebsd), Mojca Miklavec (mipsel-linux), Norbert Preining (alpha-linux), Thomas Schmitz (powerpc-linux), Boris Veytsman (armel-linux). Pro informaci o procesu budování TEX Live, viz http://tug.org/texlive/build.html.

Překladatelé této příručky: Boris Veytsman (Ruština), Jjgod Jiang, Jinsong Zhao, Yue Wang, & Helin Gai (Čínština), Uwe Ziegenhagen (Němčina), Manuel Pégourié-Gonnard (Francouzština), Marco Pallante (Italština), Nikola Lečić (Srbština), Petr Sojka & Ján Buša (Čeština/ Slovenština),2 Staszek Wawrykiewicz (Polština). Webovská stránka dokumentace TEX Live je http://tug.org/texlive/doc.html. Samozřejmě, nejdůležitější poděkování patří Donaldu Knuthovi, především za vymyšlení TEXu a také za to, že ho věnoval světu.

### 9 Historie vydání

#### 9.1 Minulost

Diskuse začala koncem roku 1993, kdy holandská skupina uživatelů TEXu NTG začala práci na CD 4AllTEX pro uživatele MS-DOSu, doufajíc, že doba nazrála pro vydání jednoho CD pro všechny systémy. Byl to na svou dobu příliš ambiciózní cíl, ale nenastartoval jen velmi úspěšné 4AllTEX CD, ale také pracovní skupinu TUGu o T E X Directory Structure (http://tug.org/tds), která specifikovala, jak vytvořit konzistentní a spravovatelnou kolekci TEXových souborů. Kompletní draft TDS byl publikován v prosincovém čísle časopisu TUGboat v roce 1995 a hned ze začátku bylo jasné, že jedním z žádaných produktů bude vzorová struktura CD. Distribuce, kterou nyní máte, je přímým výstupem práce této pracovní skupiny. Evidentní úspěch CD 4AllTEX ukázal, že i unixoví uživatelé by toužili po podobně jednoduchém systému, a to je také jedno z hlavních aktiv TEX Live.

Nejprve jsme vytvořili unixové TDS CD na podzim 1995 a rychle identifikovali teTEX Thomase Essera jako ideální systém, jelikož již měl multiplatformní podporu a byl koncipován s perspektivou přenositelnosti. Thomas souhlasil s pomocí a seriózní práce započala začátkem roku 1996. První vydání se uskutečnilo v květnu 1996. Začátkem 1997 Karl Berry dokončil nové hlavní vydání Web2C, které obsahovalo téměř všechny vlastnosti, které Thomas Esser přidal do teTEXu, a tak jsme se rozhodli druhé vydání CD postavit na standardním Web2C, s přidáním skriptu texconfig z teTEXu. Třetí vydání CD bylo založeno na další revizi Web2C, 7.2, provedené Olafem Weberem; a jelikož zároveň byla hotova nová verze teTEXu, TEX Live obsahoval téměř všechna její vylepšení. Podobně čtvrté vydání používalo novou verzi teTEXu a nové vydání Web2C (7.3). TEX Live nyní obsahuje i kompletní systém pro Windows.

Pro páté vydání (březen 2000) bylo mnoho částí CD revidováno a zkontrolováno a byly aktualizovány stovky balíků. Detaily o balících byly uloženy v souborech XML. Ale hlavní změnou pro TEX Live 5 bylo vynětí softwaru, na kterém byla jakákoliv omezení na šíření (non-free software). Vše uložené na TEX Live je nyní slučitelné s tzv. ‘Debian Free Software Guidelines’(http://www.debian.org/intro/free); udělali jsme vše možné, abychom zkontrolovali licenční podmínky všech balíků, ale budeme vděčni za upozornění na jakékoli chyby.

Šesté vydání (červenec 2001) mělo aktualizovaného materiálu ještě více. Hlavní změnou byl nový instalační přístup: uživatel může volit instalační kolekce. Byly kompletně reorganizovány jazykové kolekce, takže jejich výběrem se instalují nejen makra, fonty, ale je také připraven odpovídající soubor language.dat.

Sedmé vydání v roce 2002 mělo podstatné rozšíření v přidání podpory Mac OS X, kromě množství aktualizací balíků a programů. Důležitým cílem byla opětná integrace s teTEXem a korekce odchylek z pátého a šestého vydání.

##### 9.1.1 2003

V roce 2003 se neustálou smrští oprav a rozšíření stalo to, že velikost TEX Live již neumožnila jeho směstnání na jedno CD, a tak došlo k rozdělení na tři různé distribuce (viz oddíl 2.1 na straně 7). Navíc:

- Na žádost LA TEX týmu jsme změnili standardní příkazy latex a pdflatex tak, že nyní používají e-TEX (viz strana 10).
- Byly přidány a jsou nyní doporučovány k používání nové fonty Latin Modern.
- Byla zrušena podpora OS Alpha OSF (podpora HPUX byla zrušena již dříve), jelikož se nenašel nikdo, kdo by na těchto platformách zkompiloval nové binárky.
- Instalační program Windows byl změněn podstatným způsobem; poprvé bylo integrováno uživatelské prostředí založené na XEmacsu.
- Důležité pomocné programy pro Windows (Perl, Ghostscript, ImageMagick, Ispell) jsou nyní instalovány do instalačního adresáře TEX Live.
- Mapovací soubory jmen fontů pro dvips, dvipdfm a pdftex jsou nyní generovány novým programem updmap a instalovány do texmf/fonts/map.
- TEX, Metafont a MetaPost nyní dávají na výstup většinu vstupních 8-bitových znaků (32 a výš) bez konverze (například do souborů zapisovaných pomocí \write, souborů log, na terminál), a tedy nejsou p řekl ád ány do sedmibitové ^^ notace. V TEX Live 7 bylo toto mapování závislé na nastavení systémových locale; nyní již nastavení locale neovlivn í chování TEXu. Pokud z nějakých důvodů potřebujete výstup s ^^, přejmenujte soubor texmf/web2c/cp8bit.tcx. Příští verze bude mít čistší řešení.
- Tato dokumentace byla podstatným způsobem přepracována.
- Konečně, jelikož čísla verzí TEX Live již příliš narostla, verze je nyní identifikována rokem vydání: TEX Live 2004.

##### 9.1.2 2004

Rok 2004 přinesl mnoho změn:

- Pokud máte lokálně instalovány fonty, které využívají své vlastní podpůrné soubory .map nebo (mnohem méně pravděpodobně) .enc, možná budete nuceni tyto soubory přesunout.

  Soubory .map jsou nyní vyhledávány jen v podaresářích fonts/map (v každém stromě texmf), podle cesty TEXFONTMAPS. Podobně, soubory .enc jsou hledány jen v podadresářích fonts/enc, podle cesty ENCFONTS. updmap se pokusí vypsat varování o problematických souborech.

  O metodách zpracování té které informace, prosíme viz http://tug.org/texlive/mapenc.html.

- T E X-kolekce byla rozšířena přidáním instalovatelného CD, založeného na MiKTEXu, pro ty, kteří dávají přednost této implementaci před Web2C. Viz oddíl 2 (stránka 7).
- Uvnitř TEX Live byl velký strom texmf předešlých vydání nahrazen třemi: texmf, texmf-dist a texmf-doc. Viz oddíl 2.2 (stránka 7) a soubory README pro každý z nich.
- Všechny vstupní soubory týkajíci se TEXu jsou teď soustředěny v podadresáři tex stromů texmf* a nemají oddělené sourozenecké adresáře tex, etex, pdftex, pdfetex atd. Viz texmf-doc/doc/english/tds/tds.html#Extensions.
- Pomocné dávky (neměly by být volány uživateli) jsou teď umístěny v novém podadresáři scripts stromů texmf* a mohou být vyhledávány prostřednictvím kpsewhich -format=texmfscripts. Když tedy máte programy volající tyto dávky, budou muset být nastaveny. Viz texmf-doc/doc/english/tds/tds.html#Scripts.
- Téměř všechny formáty umožňují většinu znaků tisknout bez konverze pomocí překladového souboru cp227.tcx, místo jejich konverze pomocí ^^ notace. Konkrétně, znaky na pozicích 32–256, plus „tab“, „vertikální tab“ a „form feed“ jsou považovány za tisknutelné a nejsou konvertovány. Výjimky tvoří plain TEX (jen 32–127 jsou tisknutelné), ConTEXt (0–255 tisknutelné) a formáty systému Omega. Toto implicitní chování je téměř stejné jak na TEX Live 2003, ale je implementováno čistěji, s více možnostmi přizpůsobení. Viz texmf-dist/doc/web2c/web2c.html#TCX-files. (Mimochodem, se vstupem Unicode, může TEX na výstupu vypsat posloupnosti částečných znaků při výpisu chybových kontextů, protože je bytově orientován.)
- pdfetex je teď implicitní stroj pro všechny formáty kromě samotného (plain) texu. (Ten jistěže generuje DVI, když je spuštěn jako latex atd.) To znamená, kromě jiných věcí, že mikrotypografické rozšíření pdftexu jsou dostupné v LA TEXu, ConTEXtu atd., stejně jako rozšíření e-TEXu (texmf-dist/doc/etex/base/).

  To také znamená, že užití balíku ifpdf (pracuje s plainem i LA TEXem) nebo ekvivalentního kódu je důle žit ěj š í ne ž kdykoliv p ředt ím, protože jednoduché testování, zda je \pdfoutput nebo nějaký jiný primitiv definován, není spolehlivý způsob určení, zda je generován PDF výstup. Tento zpětný krok jsme udělali co nejvíc kompatibilní letos, ale v příštím roce \pdfoutput může být definován, dokonce i když se zapisuje do DVI.

- pdfTEX (http://pdftex.org/) má množství nových vlastností:
  - \pdfmapfile a \pdfmapline poskytují podporu mapování fontů uvnitř dokumentu.
  - Mikrotypografické rozšíření fontu může být použito jednodušeji.
    http://www.ntg.nl/pipermail/ntg-pdftex/2004-May/000504.html
  - Všechny parametry, které byly předtím nastavovány ve zvláštním konfiguračním souboru pdftex.cfg, musí teď být nastaveny pomocí primitivů, obyčejně v pdftexconfig.tex; pdftex.cfg není dále podporován. Všechny existující .fmt soubory musí být znovu vytvořeny při změně souboru pdftexconfig.tex.
  - Další informace viz manuál pdfTEXu: texmf/doc/pdftex/manual.
- Primitiv \input v texu (a mf a mpost) teď akceptuje dvojité uvozovky se jmény obsahujícími mezery a s jinými zvláštními znaky. Typické příklady:
  \input "filename with spaces" % plain
  \input{"filename with spaces"} % latex

  Pro další informace viz manuál Web2C: texmf-dist/doc/web2c.

- Podpora encTEXu je nyní zahrnuta uvnitř Web2C, v důsledku toho ve všech TEXových programech, použitím volby -enc — jen v p ř ípad ě, že form áty jsou vytvo řeny. encTEX podporuje obecné překódování vstupu a výstupu, čímž umožňuje plnou podporu kódování Unicode (v UTF-8). Viz texmf-dist/doc/generic/enctex/ a http://www.olsak.net/enctex.html.
- Aleph, nový stroj kombinující e-TEX a Omega, je nyní k dispozici. Informace najdete na texmf-dist/doc/aleph/base a http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=aleph. Formát pro Aleph, založený na LA TEXu se jmenuje lamed.
- Nejnovější vydání LA TEXu má novou verzi LPPL — teď oficiálně schválená Debian licence. Rozmanité další aktualizace najdete v souborech ltnews v texmf-dist/doc/latex/base.
- Je dodán dvipng, nový program pro konvertování DVI na obrazové soubory PNG. Viz http://www.ctan.org/pkg/dvipng.
- Zredukovali jsme balík cbgreek na „středně“ velkou sadu fontů, se souhlasem a na radu autora (Claudio Beccari). Odstraněné fonty jsou neviditelné, obrysové, a průhledné, relativně zřídka se používají a my jsme potřebovali místo. Úplná sada je dostupná z CTAN (http://mirror.ctan.org/tex-archive/fonts/greek/cbfonts).
- oxdvi byl odebrán; použijte jednoduše xdvi.
- Příkazy ini a vir (linky) pro tex, mf a mpost se již nevytvářejí, například initex. Funkčnost instrukce ini byla po celá léta přístupna prostřednictvím volby -ini na příkazovém řádku.
- Podpora platformy i386-openbsd byla zrušena. Jelikož balíček tetex v BSD Ports systému je dostupný a GNU/Linux a FreeBSD binárky byly dostupné, zdálo se nám, že čas dobrovolníků může být využit lépe někde jinde.
- Na sparc-solaris (přinejmenším) jste možná museli nastavovat proměnné prostředí LD_LIBRARY_PATH, aby běžely programy t1utils. Je to tím, že jsou kompilovány v C++, a neexistuje standardní umístění ,runtime‘ knihoven. (To není novinka roku 2004, ale nebylo to dřív zdokumentováno.) Podobně, na mips-irix, ‘runtime’knihovny pro MIPS 7.4 jsou nezbytné.

##### 9.1.3 2005

Rok 2005 přinesl jako obvykle množství modernizací balíčků a programů. Infrastruktura zůstala relativně stabilní z roku 2004, ale nutně také nastaly nějaké změny:

- Byly zavedeny nové skripty texconfig-sys, updmap-sys a fmtutil-sys, které mění konfiguraci v systémových stromech. Skripty texconfig, updmap a fmtutil teď mění uživatelské (user-specific) soubory v $HOME/.texlive2005.
- Na specifikaci stromů obsahujících konfigurační soubory (uživatelské resp. systémové) byly zavedeny odpovídající nové proměnné TEXMFCONFIG resp. TEXMFSYSCONFIG. Tedy, možná budete potřebovat přesunout osobní verze souborů fmtutil.cnf a updmap. cfg na tato místa; jiná volba je předefinování TEXMFCONFIG nebo TEXMFSYSCONFIG v souboru texmf.cnf. V každém případě skutečná pozice těchto souborů a hodnoty TEXMFCONFIG a TEXMFSYSCONFIG se musejí shodovat. Viz oddíl 2.3, strana 8.
- Loni jsme ponechali \pdfoutput a jiné primitivy nedefinovány pro výstup DVI, přestože byl používán program pdfetex. Letos, jak jsme slíbili, jsme odstranili toto zpětně kompatibilní opatření. Tedy když váš dokument používá \ifx\pdfoutput\undefined na testování výstupu do formátu PDF, je nutné ho změnit. Můžete k tomu použít balík ifpdf.sty (který funguje v plain TEXu i LA TEXu), nebo použít jeho logiku.
- Loni jsme změnili většinu formátů tak, aby vypisovaly (8bitové) znaky tak jak jsou (viz předcházející sekci). Nový TCX soubor empty.tcx teď poskytuje jednodušší cestu k dosažení původního zápisu ^^ když si tak budete přát, jako v případě:
  latex --translate-file=empty.tcx yourfile.tex

- Nový program dvipdfmx je zařazen pro převedení z DVI do PDF; ten je platnou aktualizací programu dvipdfm (který je též ještě k dispozici, i když ho nedoporučujeme).
- Nové programy pdfopen a pdfclose byly přidány, aby poskytly možnost znovu otevřít PDF soubory v programe Adobe Acrobat Reader bez jeho restartu. (Jiné prohlížeče PDF, především xpdf, gv a gsview, nikdy netrpěly tímto problémem.)
- Kvůli důslednosti proměnné HOMETEXMF a VARTEXMF byly přejmenovány na TEXMFHOME resp. na TEXMFSYSVAR. Je tu také TEXMFVAR, která je implicitně uživatelsky závislá (user-specific). Viz první bod výše.

##### 9.1.4 2006–2007

V letech 2006–2007 byl rozsáhlým přírustkem na TEX Live program XeTEX, přístupný jako programy xetex a xelatex; viz http://scripts.sil.org/xetex.

MetaPost byl také podstatně aktualizován, s mnoha plány do budoucnosti (http://tug.org/metapost/articles), podobně pdfTEX (http://tug.org/applications/pdftex).

Formát TEX .fmt (vysokorychlostní formát) a podobně soubory MetaPost a Metafont jsou teď uloženy v podadresářích texmf/web2c, namísto přímého uložení v něm (ačkoliv je adresář stále prohledáván, v zájmu stávajících formátů .fmt). Podadresáře nesou jména používaných programů, například tex nebo pdftex nebo xetex. Tato změna by měla při běžném používání zůstat nepostřehnuta.

Program (plain) tex již nečte první řádky %& aby určil, jaký formát má spustit; je to čistý knuthovský TEX. (LA TEX a všechny ostatní programy stále čtou řádky %&). Pochopitelně se během roku (jako obvykle) vyskytly stovky jiných aktualizací balíků a programů. Jako obyčejně, zkontrolujte, prosím, aktualizace na CTANu (http://mirror.ctan.org).

Vnitřně, strom zdrojových textů je nyní uložen v Subversion, se standardním webovským rozhraní m pro jeho prohlížení, kam směruje odkaz z naší domovské stránky. Třebaže není v konečné verzi viditelný, očekáváme, že to poskytne základ pro stabilní rozvoj v letech následujících.

Nakonec, v květnu 2006 Thomas Esser oznámil, že už nebude aktualizovat teTEX (http://tug.org/tetex). Výsledkem je nárůst zájmu o TEX Live, především mezi distributory GNU/Linuxu. (Na TEX Live se nachází nové instalační schéma tetexu, poskytující přibližný ekvivalent.) Doufáme, že to možná povede ke zlepšení prostředí TEXu pro všechny.

##### 9.1.5 2008

V roce 2008 byla celá infrastruktura TEX Live přebudována a znovu implementována. Úplná informace o instalaci je nyní uložena v textovém souboru tlpkg/texlive.tlpdb.

Mezi dalšími věcmi je konečně možná aktualizace instalace TEX Live z internetu po předchozí instalaci. Tuto vlastnost poskytoval MiKTEX již řadu let. Předpokládáme pravidelnou aktualizaci nových balíků po jejich vydání na CTANu.

Obsažený je významnější nový stroj (engine) LuaTEX (http://luatex.org); kromě lepší přizpůsobivosti v sázení je možno tento vynikající skriptovací jazyk použít jak uvnitř, tak i mimo TEXovské dokumenty.

Podpora Windows a unixových platforem je nyní jednotnější. Zejména, většina skriptů Perlu a Lua je teď k dispozici pod Windows, s použitím Perlu distribuovaného na TEX Live.

Nový skript tlmgr (sekce 5) je všeobecné rozhraní pro správu TEX Live po předchozí instalaci. Ovládá aktualizaci balíků a následující znovuvytvoření formátů, mapovacích souborů a jazykových souborů, volitelně zahrnující lokální doplňky.

S příchodem programu tlmgr, činnosti programu texconfig na editaci formátů a konfiguračních souborů dělení slov jsou nyní blokované.

Program xindy pro tvorbu rejstříků (http://xindy.sourceforge.net/) je nyní zahrnut na většině platforem. Nástroj kpsewhich může nyní ohlásit všechny výskyty pro daný soubor (option –all) a omezené výskyty pro daný podadresář (option –subdir).

Program dvipdfmx zahrnuje nyní funkčnost extrakce informace o ‘bounding boxu’, pomocí povelu extractbb; toto byl jeden z posledních rysů, které poskytoval dvipdfm, avšak ne dvipdfmx.

Fontové přezdívky Times-Roman, Helvetica, atd. byly odstraněné. Různé balíky očekávaly jejich různé chování (především, že budou mít různé kódování) a nenalezlo se vhodné řešení tohoto problému.

Formát platex byl odstraněn pro konflikt jmen s japonštinou platex; podporu polštiny nyní zajišťuje balík polski.

Soubory WEBovských řetězců (pool) jsou nyní zkompilované do binárek pro usnadnění aktualizací.

A nakonec, v tomto vydání jsou zahrnuty změny provedené Donaldem Knuthem v jeho úpravách TEXu roku 2008 (‘TEX tuneup of 2008’). Viz http://tug.org/TUGboat/Articles/tb29-2/tb92knut.pdf.

##### 9.1.6 2009

Od roku 2009 je standardní výstupní formát Lua(LA )TEX PDF, pro využití výhody LuaTEXovské podpory OpenType a jiné. Nové binárky nazvané dviluatex a dvilualatex spouští LuaTEX při výstupu DVI. Domovská stránka LuaTEXu je http://luatex.org.

Původní systém (engine) Omega a formát Lambda format byly odstraněny po diskusích s autory systému Omega. Zůstaly aktualizované programy Aleph a Lamed, podobně jako pomocné programy systému Omega.

Obsažené je nové vydání fontů AMS Type 1, včetně Computer Modern: do zdrojáků Metafontu bylo zapracováno několik málo změn tvarů, které za léta udělal Don Knuth a byl aktualizován hinting fontů. Tvary fontů Euler byly důkladně překresleny Hermannem Zapfem (viz http://tug.org/TUGboat/Articles/tb29-2/tb92hagen-euler.pdf). Ve všech případech zůstaly metriky nezm ěn ěny. Domovská stránka AMS fontů je http://www.ams.org/tex/amsfonts.html.

Pomocný program – nový GUI editor – TEXworks je zahrnut pro Windows, ale také v MacTEXu. Pro jiné platformy a další informace, viz domovskou stránku TEXworks http://tug.org/texworks. Je to multi-platformní prostředí inspirované editorem TeXShop v Mac OS X, zaměřené na jednoduché použití.

Grafický program Asymptote je zahrnutý pro více platforem. Realizuje textově založený jazyk pro popis grafiky, blízký k MetaPostu, avšak s pokročilou podporou 3D a jinými vlastnostmi. Jeho domovská stránka je http://asymptote.sourceforge.net.

Samostatný program dvipdfm byl nahrazen programem dvipdfmx, který pod tímto jménem pracuje ve zvláštním režimu kompatibility. dvipdfmx zahrnuje podporu CJK a má nahromaděny mnohé další úpravy za léta od posledního vydání dvipdfm. Domovská stránka DVIPDFMx je http://project.ktug.or.kr/dvipdfmx.

Binárky pro platformy cygwin a i386-netbsd jsou nyní v TEX Live zahrnuty, zatímco nám bylo oznámeno, že uživatelé OpenBSD získají TEX pomocí jejich systémů balíků a navíc se objevily potíže při vytváření binárek, které by měly šanci fungovat na více než jedné verzi.

Z dalších menších změn: nyní používáme xz kompresi, stabilní náhradu za lzma (http://tukaani.org/xz/); a literál $ je povolen v názvech souborů pokud není uveden na začátku jména známé proměnné; knihovna Kpathsea je teď vícevláknová (použitelné v MetaPostu); budování celého TEX Live je nyní založeno na systému Automake.

Závěrečná poznámka o minulosti: všechna vydání TEX Live, spolu s podpůrným materiálem jako např. CD labels jsou dostupná na ftp://tug.org/historic/systems/texlive.

##### 9.1.7 2010

V roce 2010 je předvolenou verzí pro výstup PDF verze 1.5, umožňující větší kompresi. To se týká všech nástrojú TEXu používaných na vytváření PDF a dvipdfmx. Načtením LA TEXovského balíčku pdf14 se provede zpětná změna na PDF 1.4, nebo nastavte \pdfminorversion=4.

pdf(LA )TEX nyní automaticky konvertuje požadovaný soubor ve formátu Encapsulated PostScript (EPS) na PDF, prostřednictvím balíku epstopdf, když a pokud je načten konfigurační soubor LA TEXu graphics.cfg a pokud je výstup do PDF. Implicitní nastavení jsou zamýšlené pro eliminaci možností přepsání ručně vytvořených PDF souborů, ale můžete také docela zakázat načtení epstopdf zadáním \newcommand{\DoNotLoadEpstopdf}{} (nebo \def...) před deklarací \documentclass. Balík epstopdf nebude zaveden rovněž pokud bude použit balík pst-pdf. Pro další podrobnosti viz dokumentaci balíku epstopdf (http://ctan.org/pkg/epstopdf-pkg).

Další podobnou změnou je, že vykonání několika málo externích příkazů z TEXu, prostřednictvím vlastnosti \write18, je nyní implicitně povoleno. Tyto příkazy jsou repstopdf, makeindex, kpsewhich, bibtex a bibtex8; seznam je uveden v texmf.cnf. Prostředí, která musí zakázat všechny takové externí povely můžou zrušit tuto volbu v instalátoru (viz oddíl 3.2.4), nebo po instalaci přepsat hodnotu spuštěním tlmgr conf texmf shell_escape 0.

Ještě další podobnou změnou je to, že BibTeX a Makeindex nyní implicitně odmítají zapsat své výstupní soubory do libovolného adresáře (jako samotný TEX). Je to proto, že nyní můžou být povolené pro použití omezeným \write18. Aby se to změnilo, může být nastavena proměnná prostředí TEXMFOUTPUT, nebo změnené nastavení openout_any.

XeTEX nyní podporuje posun (kerning) okrajů podél stejných linií jako pdfTEX. (Expanze fontů není aktuálně podporována.)

Program tlmgr nyní standardně ukládá jednu zálohu každého aktualizovaného balíku (tlmgr option autobackup 1), tudíž přerušené aktualizace balíků mohou být snadno vráceny příkazem tlmgr restore. Pokud děláte poinstalační aktualizace a nemáte dostek místa na disku pro zálohy, spusťte tlmgr option autobackup 0.

Byly zařazeny nové programy: nástroj (engine) pTEX a příbuzné pomůcky pro sazbu Japonštiny; program BibTeXU pro BibTeXumožňující použití Unicode; utility chktex (http://baruch.ev-en.org/proj/chktex) na kontrolu dokumentů (LA )TEXu; překladač dvisvgm z DVI do SVG (http://dvisvgm.sourceforge.net).

Jsou dodány binárky těchto nových platforem: amd64-freebsd, amd64-kfreebsd, i386-freebsd, i386-kfreebsd, x86_64-darwin, x86_64-solaris.

Změna TEX Live 2009, kterou jsme si nevšimli: četné binárky týkající se TEX4ht (http://tug.org/tex4ht) byly odstraněny z adresářů binárek. Obecně použitelný (generic) program mk4ht může být použit na spuštění libovolné z rozličných kombinací tex4ht.

Nakonec, vydání TEX Live na TEX Collection DVD již nemůže být (kupodivu) spouštěné živě. Samostatné DVD již nemá dostatek místa. Jednou výhodou je, že instalace z fyzického DVD je mnohem rychlejší.

##### 9.1.8 2011

Binárky Mac OS X (universal-darwin a x86_64-darwin) nyní pracují jenom pro Leopard nebo pozdější; Panther a Tiger již nejsou podporovány.

Program biber pro zpracování bibliografie je zahrnut pro běžné platformy. Jeho rozvoj je úzce spojený s balíkem biblatex, který úplně přebudovává bibliografické prostředky poskytované LA TEXem.

Program MetaPost (mpost) již nevytváří nebo nepoužívá soubory .mem. Potřebné soubory, jako je plain.mp, se jednoduše načítají při každém spuštění. To souvisí s podporou MetaPostu jako knihovny, což je další důležitá změna, třebas neviditelná pro uživatele.

Implementace updmap v programu Perl, předtím používána pouze pod Windows, byla vylepšena a nyní je používána na všech platformách. Výsledkem toho je, že uživatel by neměl vidět žádné změny, kromě toho, že program běží mnohem rychleji.

Programy initex a inimf byly obnoveny (ale žádné jiné ini* varianty).

##### 9.1.9 2012

tlmgr podporuje aktualizace z vícenásobných síťových repositářů. Více obsahuje oddíl o vícenásobných repositářích ve výstupu příkazu tlmgr help.

Parametr \XeTeXdashbreakstate je implicitně nastaven na 1, pro xetex i xelatex. To umožňuje zalomení řádek po pomlčkách a spojovnících, co vždycky bylo chováním plain TEXu, LA TEXu, LuaTEXu, atd. Stávající dokumenty XeTEXu, které si musí udržet perfektní kompatibilitu zalomení řádek musí explicitně nastavit hodnotu \XeTeXdashbreakstate na 0.

Výstupní soubory generované programy pdftex a dvips, mimo jiné, mohou teď překročit velikost 2 GiB.

Do výstupu programu dvips je implicitně zahrnuto 35 standardních PostScriptových fontů, protože existuje příliš mnoho jejich různých verzí.

V omezeném režimu vykonávání \write18, který je implicitně nastaven, mpost je teď povoleným programem.

Soubor texmf.cnf je také k nalezení v adresáři ../texmf-local, například, /usr/local/texlive/texmf-local/web2c/texmf.cnf, pokud existuje.

Skript updmap čte soubor updmap.cfg podle stromu místo globálního konfiguračního souboru. Tato zména by neměla být viditelná, pokud needitujete vaše soubory updmap.cfg přímo. Více obsahuje výstup příkazu updmap –help.

Platformy: byly přidány armel-linux a mipsel-linux; sparc-linux a i386-netbsd nejsou více v základní distribuci.

#### 9.2 Současnost

Rozvržení distribuce: kořenový adresář texmf/ přešel do texmf-dist/, pro zjednodušení. Obě proměnné TEXMFMAIN a TEXMFDIST Kpathsea nyní ukazují na texmf-dist.

Mnohé malé jazykové kolekce byly sloučeny pro zjednodušení instalace.

MetaPost: byla přidána původní podpora pro výstup PNG a pro pohyblivou čárku (IEEE double).

LuaTEX: aktualizován na Lua 5.2, a zahrnuje novou knihovnu (pdfscanner) pro zpracování obsahu externí stránky PDF, kromě množství dalšího (viz jeho stránky).

XeTEX (pro doplnění viz také jeho stránky):

- Na navrhování fontů je nyní použita knihovna The HarfBuzz místo ICU. (ICU je stále používán pro podporu vstupních kódování, obousměrnost a zvláštní zalamování řádků v Unicode.)
- Na návrh Graphite se nyní používají Graphite2 a HarfBuzz namísto SilGraphite.
- Na Mac-ích se používá Core Text namísto (kritizovaného) ATSUI.
- Preferují se TrueType/OpenType fonty před Type1 pokud jsou stejné názvy.
- Opraveny občasné neshody při hledání fontů mezi XeTEXem a xdvipdfmx.
- Podpora OpenType math cut-ins.

xdvi: nyní používá pro vyobrazení FreeType namísto t1lib.

microtype.sty: trochu podpory pro XeTEX (vyčuhování) a LuaTEX (vyčuhování, rozpínavost fontů, mezipísmenný proklad – tracking), kromě dalších zlepšení.

tlmgr: nová činnost pinning pro usnadnění konfigurace násobných repositářů; více obsahuje tato sekce v tlmgr --help, online na http://tug.org/texlive/doc/tlmgr.html#MULTIPLE-REPOSITORIES.

Platformy: armhf-linux, mips-irix, i386-netbsd a amd64-netbsd přidány nebo oživeny; powerpc-aix odstraněna. Podpora pro několik dalších platforem je dostupná ve formě uživatelských binárek (http://tug.org/texlive/custom-bin.html). Navíc jsou některé platformy vynechány na DVD (jednoduše pro ušetření místa), avšak mohou být normálně nainstalovány z internetu.

#### 9.3 Budoucnost

T E X Live nen í dokonal ý! A nikdy nebude. Máme v úmyslu pokračovat v pravidelných vydáních a rádi bychom poskytovali více podpůrných materiálů, programů, včetně instalačních, a jistěže aktualizovaný a lépe zkontrolovaný strom maker a fontů. Tato práce je prováděna dobrovolníky v jejich omezeném volném čase a tedy vždycky je co dodělávat. Viz, prosím, http://tug.org/texlive/contribute.html.

Prosíme, pošlete opravy, návrhy, náměty a nabídky pomoci na:

tex-live@tug.org
http://tug.org/texlive

Š ťastn é T E X ov án í!

1 Od verzie T E X Live 7 nie je nutn é t úto vo ľbu nastavova ť, preto že Type 1 fonty s ú na č ítan é implicitne.

2 Ke korektu ře česk ého a slovensk ého p řekladu p řisp ěli v letech 2001–2012 krom ě v ý še uveden ých autorů Jarom ír Kuben, Milan Matl ák, Tom á š Ob š íva č, Karel P í ška, Tom á š Pole šovsk ý, Libor Škarvada, Zden ěk Wagner a dal š í. Michal M ádr editoval cs.po a p řelo žil soubor README.EN.